title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Кипър за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/55

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Кипър за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за 2018 г.
      (2018/C 320/12)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2018 г. за координация на икономическите политики. Съветът надлежно взе предвид Европейския стълб на социалните права, прокламиран от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 22 ноември 2017 г. Комисията прие и Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Кипър ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) („Препоръката за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимна обвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Кипър следва да гарантира пълното и своевременното изпълнение на Препоръката за еврозоната в съответствие с препоръки 1, 3 и 5 по-долу.

                  (3)

                  Докладът за 2018 г. за Кипър беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бяха оценени напредъкът на Кипър в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, приети през предходните години, както и напредъкът на Кипър по отношение на неговите национални цели по стратегията „Европа 2020“. В него беше включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 7 март 2018 г. Анализът на Комисията ѝ е дал основание да заключи, че в Кипър са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално, от основно значение е страната да се справи със значителните финансови дисбаланси под формата на частен, публичен и външен дълг, както и с високото равнище на необслужваните кредити.

                  (4)

                  Кипър представи националната си програма за реформи за 2018 г. на 19 април 2018 г., а програмата си за стабилност за 2018 г. — на 30 април 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за страната препоръки бяха отразени при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) за периода 2014 — 2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  За Кипър понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира бюджетен излишък в номинално изражение от 1,7 % от БВП през 2018 г. и малко под 2,0 % от БВП през периода на програмата. Средносрочната бюджетна цел, определена като балансирано в структурно отношение състояние на бюджета, се очаква да бъде постигната в периода 2018 – 2021 г. След като спадна до около 97,5 % от БВП през 2017 г., съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да се увеличи до 105,6 % през 2018 г. и неотклонно да намалява след това, като достигне до 88 % до 2021 г., съгласно програмата за стабилност за 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Съществуват рискове от влошаване на макроикономическите хипотези, представени в програмата за стабилност, главно поради високото равнище на необслужваните кредити във финансовия сектор.

                  (7)

                  На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Кипър да се придържа към средносрочната бюджетна цел през 2018 г. Това е съвместимо с максимален темп на номинален растеж на нетните първични държавни разходи (6) в размер на 1,9 % през 2018 г., което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо с 0,4 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо се планира да отчете излишък от 0,8 % от БВП през 2018 г. и 0,5 % от БВП през 2019 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Според прогнозите Кипър се очаква да спази преходното правило за дълга през 2018 г. и правилото за дълга през 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Кипър да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 и 2019 година. Същевременно в краткосрочен и средносрочен план внимателно следва да се наблюдава развитието на разходите, особено с оглед на евентуалните бъдещи рискове за стабилността на приходите.

                  (8)

                  Въпреки неотдавнашните усилия в областта на услугите за електронно управление, качеството на регулаторната уредба и мобилността на персонала, неефективността в публичната администрация продължава да бъде предизвикателство и оказва въздействие върху стопанската среда. Висящи остават възлови законодателни предложения, предназначени да решат проблема. Сред тях са проектозакони за реформата на публичната администрация и на органите на местното самоуправление. Слабостите в уредбата за управление на държавните предприятия биха могли да улеснят натрупването на публични условни пасиви и да възпрепятстват инвестиционния капацитет в основни обществени услуги, като например телекомуникациите и енергетиката. Ограничаването на разходите за заплати в публичния сектор беше фактор от решаващо значение за фискалната консолидация в Кипър. При все това действащото колективно споразумение за ограничаване на растежа на заплатите в публичния сектор изтича през 2018 г. и все още липсва решение с по-постоянен характер.

                  (9)

                  През декември 2017 г. бяха приети национална стратегия за борба с корупцията и план за действие. На съществуващия антикорупционен орган продължават да му липсват ресурси, но правителството обмисля създаването на ново независимо ведомство. Различни законодателни инициативи, като законопроекти за защитата на лицата, подаващи сигнали, лобирането и декларациите за имущество, понастоящем са предмет на парламентарен контрол и, ако бъдат приети, също ще допринесат за укрепването на националната уредба за борба с корупцията.

                  (10)

                  Както е посочено в Препоръката за еврозоната за 2018 г., борбата срещу стратегиите за агресивно данъчно планиране е от съществено значение, за да се възпрепятства нарушаването на конкуренцията между предприятията, за гарантирането на справедливо третиране на данъкоплатците и защита на публичните финанси. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на Съюза. Високите равнища на плащания по дивиденти и лихви (спрямо БВП) показват, че данъчните правила на Кипър се използват от дружества, които практикуват агресивно данъчно планиране. Липсата на данъци, удържани при източника (т.е от лица, пребиваващи в Съюза, към такива, които пребивават в трети държави), върху изходящите дивиденти, лихви и, в много случаи, авторски и лицензионни възнаграждения, изплащани от предприятия, базирани в Кипър, на лица, пребиваващи в трети държави, може да доведе до пълно пропускане на данъчно облагане върху тези плащания, ако те не са обложени също в юрисдикцията на местоназначение. Липсата на такива данъци, заедно с правилата, уреждащи данъчната регистрация на дружествата като местно лице, все още могат да улесняват агресивното данъчно планиране. Въпреки че режимите за приспадане на фиктивните лихви спомагат за намаляване на склонността към задлъжняване, те могат също да бъдат използвани с цел избягване на данъци, ако липсват ефективни правила срещу злоупотреба. Комисията взема под внимание последните обявени или приети положителни стъпки (т.е. обявеното преразглеждане на правилата, уреждащи данъчната регистрация на дружествата като местно лице, планираните изменения на разпоредбите относно трансферното ценообразуване). Въз основа на неотдавнашните разговори, Комисията ще продължи конструктивния си диалог с цел борба срещу данъкоплатци агресивни стратегии за планиране.

                  (11)

                  Неефективността в съдебната система продължава да се отразява на изпълнението на договорите и на бързото разрешаване на граждански и търговски дела. Тромавите граждански производства и незадоволителното изпълнение на съдебните решения тежат върху стимулите на банките да използват законодателните уредби за несъстоятелността и принудителното изпълнение с цел да намалят своите обеми от необслужвани заеми. Започна провеждането на поредица от реформи за решаването на най-критичните проблеми в съдебната система, по-специално слабата цифровизация на съдилищата и липсата на обучение през цялата кариера на съдиите.

                  (12)

                  Използването на законодателните уредби за несъстоятелността и принудителното изпълнение остава ограничено, а това подкопава усилията за намаляване на необслужваните заеми. Бе създадена работна група от заинтересовани страни, която да направи преглед на изпълнението и действието на уредбите. Бяха взети някои административни мерки за намаляване на забавянето в издаването на актове за собственост. Остават обаче големи забавяния и все още липсва структурно решение за справяне с недостатъците на системата за сделки с недвижима собственост (т.е. издаването и прехвърлянето на актове за собственост).

                  (13)

                  Високото равнище на необслужвани кредити продължава да бъде основната слабост на банковия сектор и оказва влияние върху предлагането на кредити. Банките все още се сблъскват с пречки при принудителното изпълнение на своите вземания от кредитополучатели, неизпълняващи задълженията си, а слабата дисциплина на погасяване продължава да бъде проблем. През 2017 г. необслужваните заеми намаляха, макар и неравномерно в отделните банки, в резултат на преструктуриране на дългове чрез отписвания или замени на дълг срещу активи. Остават неясноти във връзка с устойчивостта на плановете на банките за тяхното намаляване, тъй като повторните неизпълнения по заеми и техните повторни преструктурирания остават големи, а пряката експозиция на банките към пазара на недвижими имоти се увеличава. Тези фактори говорят за необходимостта от бързо прилагане на по-всеобхватна стратегия за ускорено изчистване на счетоводните баланси на банките, като се вземат предвид социалните последствия за уязвимите групи и внимателно се разработят стимули за затягане на дисциплината на погасяване. Като част от тази стратегия изглеждат необходими законодателни изменения, даващи възможност за ефективно изпълнение на вземанията и за улесняване на продажбата на заеми, включително за защитата на кредитополучателите и въвеждането на електронни търгове. Освен това управленският и административният капацитет на надзора на застрахователните и пенсионните фондове е все още слаб. Правителството възнамерява да представи законодателни предложения за решаването на този проблем през 2018 г.

                  (14)

                  Изпълнението на плана за действие за растеж доведе до известен напредък в областта на стратегическите инвестиции, предприемачеството и по-доброто регулиране. Въпреки това, някои важни реформи са в застой, по-специално по отношение на предоставянето на лицензи, разрешаващи инвестиционни проекти. Достъпът до финансиране се е подобрил, благодарение на някои подобрения в изискванията за обезпечение, но продължава да бъде основен проблем, особено за малките и средните предприятия. Мерките за финансово подпомагане се основават предимно на субсидии. Алтернативните източници на финансиране, като рисков капитал, дялово финансиране и колективно финансиране остават незначителни за кипърските предприятия. Приватизационните усилия, насочени към привличането на чуждестранни инвестиции, повишаващи производителността, в много случаи са в застой, и само при някои проекти за приватизация се постига постепенен напредък (напр. пристанището в Ларнака).

                  (15)

                  Заетостта нараства, а безработицата спада с бързи темпове, въпреки че остава висока сред младите хора и дълготрайно безработните. Продължиха усилията за подобряване на административния капацитет на публичните служби по заетостта. Продължават обаче да представляват предизвикателство предоставянето на услуги на работодателите, осигуряването на категоризация на клиента, персонализираните насоки и мерки за активизиране, включително за получателите на гарантиран минимален доход. Делът на младите хора (на възраст 15 — 24 години) неучастващи в никаква форма на заетост, образование или обучение, все още е един от най-големите в Съюза. Мерките за информираност и своевременна индивидуализирана помощ за младите хора са ограничени, както се потвърждава от слабия им брой в съответните схеми за активиране.

                  (16)

                  Напредна модернизацията на образователния сектор, но все още са налице значителни предизвикателства. Сред неотдавнашните положителни развития са цялостното преразглеждане на учебните програми и въвеждането на нова система за назначаване на учителите. Разходите на Кипър за образование са над средните за Съюза, което показва сериозен ангажимент за образование, обучение и учене през целия живот. Въпреки това образователните резултати остават незадоволителни, преждевременното напускане на училище, въпреки че е доста под средната стойност за Съюза, се е увеличило значително. Участието в професионалното образование и обучение е слабо, реформата на системата за оценка на преподавателите е все още предстои и голяма част от завършилите висше образование продължават да заемат професии, за които не е необходима непременно академична степен.

                  (17)

                  Кипър постигна значителен напредък в здравеопазването, като прие законодателство за учредяване на новата Национална здравна система. Новата система има за цел да подобри достъпа, да въведе всеобщо здравно осигуряване, да намали високото равнище на преките плащания от страна на пациентите и да повиши ефективността на предоставянето на грижи в публичния сектор. Преди системата да започне да функционира пълноценно през 2020 г., налице са големи предизвикателства, свързани с изпълнението и нуждите от инвестиции. Следва да продължат усилията за защита срещу евентуално надхвърляне на разходите, модернизирането и повишаването на ефективността на доставчиците на здравно обслужване, включително първичните здравни грижи, въвеждане на електронно здравеопазване и създаване на национална организация по лекарствата. Равнището на дългосрочните грижи е ниско и продължава да бъде предизвикателство поради застаряването на населението.

                  (18)

                  В контекста на европейския семестър за 2018 г. Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Кипър, който беше публикуван в доклада за страната за 2018 г. Тя оцени също така програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г. и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Кипър от предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Кипър, но и степента, в която те съответстват на правилата и насоките на Съюза, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза за бъдещите решения на държавите членки.

                  (19)

                  Предвид тази оценка, Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г. и е на мнение (7), че се очаква Кипър да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж,

                  (20)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2018 г. и програмата за стабилност за 2018 г. Неговите препоръки, направени съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, са отразени в препоръки 1 — 5 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Кипър да предприеме следните действия през 2018 и 2019 година:

                  1.

                  Да приеме ключови законодателни реформи за подобряване на ефикасността в публичния сектор, по-специално по отношение на функционирането на публичната администрация, управлението на държавните предприятия и местните органи за управление.

                  2.

                  Да активизира усилията за подобряване на ефективността на съдебната система, като преразгледа гражданските процедури, засили специализацията на съдилищата и създаде напълно функционираща система за електронно правосъдие. Да предприеме мерки за пълното привеждане в действие на правните уредби за несъстоятелността и принудителното изпълнение, както и да осигури надеждни и бързи системи за издаване на актове за собственост и за прехвърляне на права върху недвижимо имущество.

                  3.

                  Да ускори процеса на намаляване на необслужваните кредити, като изпълни всеобхватна стратегия, включваща законодателни изменения, даващи възможност за ефективни производства по събиране на вземания и улесняващи продажбата на заеми. Да интегрира и засили надзора на застрахователните дружества и пенсионните фондове.

                  4.

                  Да отдаде приоритет на изпълнението на възловите елементи от плана за действие за растеж, по-специално бързото изпълнение на стратегическите инвестиции, и да предприеме допълнителни мерки за подобряване на достъпа до финансиране за малките и средните предприятия. Да подобри резултатите на държавните предприятия, включително като възобнови изпълнението на приватизационни проекти.

                  5.

                  Да приключи реформите, предназначени да увеличат капацитета и ефективността на публичните служби по заетостта, и да увеличи подкрепата за информираност и активизиране в полза на младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Да приключи реформата на системата за образование и обучение, включително оценката на учителите и действията за увеличаване на капацитета на професионалното образование и обучение. Да предприеме мерки, за да гарантира, че националната здравна система ще започне да функционира пълноценно през 2020 г., както е планирано.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 179, 25.5.2018 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Нетните първични разходи на държавното управление се състоят от общите разходи на държавното управление с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат в рамките на четиригодишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/116

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Швеция за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2018 г.
      (2018/C 320/26)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие също Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Швеция за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Швеция в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (3), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Швеция през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 7 март 2018 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси. По-специално надценените равнища на цените на жилищата в съчетание с продължаващото нарастване на задлъжнялостта на домакинствата създава рискове от неуправляема корекция. Високата задлъжнялост на домакинствата запазва тенденцията си към покачване. Цените на жилищата нарастват с бърз и почти непрекъснат темп от около 20 години насам. През последното тримесечие на 2017 г. бе отчетен отрицателен растеж. При все това показателите за определяне на стойността сочат, че цените на жилищата продължават да са много високи в сравнение с основните икономически показатели. Въпреки че банките изглеждат добре капитализирани, една неуправляема корекция би могла да се отрази и върху финансовия сектор, тъй като банките са все по-изложени на ипотечните кредити на домакинствата. В такъв случай би могло да има последици за съседните страни, предвид системните финансови взаимовръзки. През последните години бяха предприети мерки за ограничаване на ръста на ипотечните кредити и за увеличаване на жилищното строителство. Въпреки това политиките, прилагани до този момент, не бяха достатъчни за справяне с надценяването в жилищния сектор и все още има съществени пропуски в политиките, особено по отношение на данъчните стимули за притежаване на жилище, както и функционирането на предлагането на жилища и пазара на отдаване под наем.

                  (3)

                  На 27 април 2018 г. Швеция представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за конвергенция за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (4)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове („ЕСИ фондове“) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондове с доброто икономическо управление.

                  (5)

                  Спрямо Швеция понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2018 г. правителството планира да постигне излишък от 1,0 % от БВП през 2018 г. и да продължи да спазва средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — през целия период на програмата. Според програмата за конвергенция за 2018 г. съотношението консолидиран държавен дълг/БВП се очаква да намалее до 37,3 % през 2018 г. и да продължи да спада до 29,0 % през 2021 г. Икономическият растеж и солидните публични финанси са основните движещи сили за намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,7 % от БВП през 2018 г. и излишък от 1,0 % през 2019 г., с което се надвишава средносрочната бюджетна цел. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г., Съветът е на мнение, че се очаква Швеция да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 и 2019 г.

                  (6)

                  От високи поначало равнища, задлъжнялостта на домакинствата продължава да се увеличава. Дългът на домакинствата нарасна със 7,0 % през 2017 г., като достигна около 86 % от БВП и 184 % от разполагаемия доход — сред най-високите равнища в Съюза. След известен спад през 2016 г., средното съотношение на дълга спрямо разполагаемия доход при новите ипотечни кредитополучатели отново се покачи през 2017 г. до ново върхово равнище от 411 %. Нарастването на дълга на домакинствата се дължи главно на по-високите ипотечни кредити, свързани с високите цени на жилищата и структурни нарушения, благоприятстващи инвестициите в недвижими имоти чрез ипотечно кредитиране. Равнищата на дълга са разпределени неравномерно, като домакинствата с по-ниски доходи и на по-млада възраст са с особено големи дългове спрямо техните доходи. Швеция е въвела няколко макропруденциални мерки през последните години. Предприетите мерки включват определянето на ограничения на размера на кредита/стойността на имота, адаптирането на границите на рисково тегло на банките, както и въвеждането на официално правило за амортизация на ипотеките през юни 2016 г. През март 2018 г. влезе в сила ново засилено изискване за амортизация на ипотеките по отношение на ипотеките с висок дълг спрямо разполагаемия доход. Швеция също така прие законодателни актове за засилване на правния мандат на макропруденциалния орган (Finansinspektionen). Новият мандат функционира от февруари 2018 г., като дава възможност на органа да реагира по-своевременно с по-широк спектър от потенциални мерки за рисковете, свързани с нарастващата задлъжнялост на домакинствата. Предприетите досега стъпки на макропруденциалната политика изглежда са оказали ограничено въздействие върху ръста на ипотечното кредитиране. Постепенното ограничаване на данъчното приспадане на лихвите по ипотеките или увеличаването на постоянните данъци върху недвижимата собственост ще помогне за овладяване ръста на задлъжнялост на домакинствата, но правителството не е постигнало никакъв напредък по този въпрос.

                  (7)

                  През 2017 г. шведската икономика отбеляза силен растеж с около 2,4 % в резултат на стабилното увеличаване на вътрешното търсене. Особено голям принос за това имат инвестициите, които нараснаха с 6,0 % (в сравнение с предходната година) през първите три тримесечия, движени от инвестициите в жилищно строителство. Въпреки рязкото увеличаване на новото строителство през последните години все още има недостиг на предлагане на жилища, особено на жилища на достъпни цени около големите градове. Липсата на налични и достъпни жилища може и да ограничи мобилността на пазара на труда и ефективната интеграция на мигрантите на пазара на труда и да допринесе за неравенството между поколенията.

                  (8)

                  След две десетилетия на бързо растящи цени на жилищата жилищният пазар отбеляза постепенен спад през есента на 2017 г., но цените остават над основните нива. Сред основните фактори за това са данъчните стимули по отношение на притежаването на жилище, ипотечните дългове и продължаващите гъвкави кредитни условия, съчетани с относително ниска амортизация на ипотечните кредити. Освен това недостигът на жилища е свързан със структурни недостатъци, включително ограничена конкуренция в строителния сектор поради препятствията за навлизане на пазара за малките и чуждестранните предприятия и възможността на големите предприемачи да контролират ресурсите от земя. Съществуват и пречки пред ефективното използване на съществуващия жилищен фонд. На пазара на жилищата под наем, наемите на цени под пазарните равнища създават блокиране и „вътрешни/външни“ ефекти. На пазара на жилищата, притежавани от собствениците си, данъците върху капиталовите печалби намаляват мобилността на притежателите на жилища. Шведските органи продължават постепенно да прилагат плана от 22 точки за увеличаване на жилищното строителство и за подобряване на ефикасността на жилищния пазар. При все това не са предприети действия по политиката за въвеждане на по-голяма гъвкавост в определянето на наемите или за преразглеждане на данъците върху капиталовите печалби.

                  (9)

                  Модерната икономика се нуждае от висококвалифицирани работници и има съответен недостиг на работна ръка в сектори като строителството, образованието, здравеопазването, науката, инженерните науки и информационните и комуникационни технологии. Във връзка с това продължават да съществуват предизвикателства, като например интегрирането на хората с мигрантски произход, особено на жените, на пазара на труда. Равнището на заетост при жените, родени извън ЕС, е значително по-ниско, отколкото за населението като цяло. Разликите по отношение на образованието между учениците с различен социално-икономически произход се увеличават. Интеграцията на новопристигнали ученици мигранти в училищната система изисква внимателно наблюдение, както и увеличаващият се недостиг на учители.

                  (10)

                  В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция, който беше публикуван в доклада за страната за 2018 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2018 г., на националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Швеция през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Швеция, но и степента, до която те съответстват на правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите национални решения.

                  (11)

                  Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2018 г. и становището му (5) е, че се очаква Швеция да спази Пакта за стабилност и растеж.

                  (12)

                  С оглед на задълбочения преглед на Комисията и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2018 г. и програмата за конвергенция за 2018 г. Неговите препоръки, направени съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, са отразени в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия през 2018 и 2019 г.:

                  1.

                  Да се справи с рисковете, свързани с високата задлъжнялост на домакинствата чрез постепенно ограничаване на данъчното приспадане на лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост. Да насърчава жилищното строителство, там където недостигът е най-належащ, по-специално чрез отстраняване на структурните пречки пред строителството, и да подобри ефикасността на жилищния пазар, включително чрез въвеждане на по-голяма гъвкавост в определянето на наемите и чрез преразглеждане на данъците върху капиталовите печалби.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Латвия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/60

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Латвия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2018 г.
      (2018/C 320/13)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя надлежно взе предвид Европейския стълб на социалните права, прокламиран от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 22 ноември 2017 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който не посочи Латвия като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) (наричана по-долу „препоръката за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимна обвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Латвия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, както е отразено по-долу, по-специално в препоръки (1) и (2).

                  (3)

                  Докладът за Латвия за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него беше оценен напредъкът на Латвия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, отправени към Латвия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (4)

                  Латвия представи националната си програма за реформи за 2018 г. на 11 април 2018 г., а програмата си за стабилност за 2018 г. — на 16 април 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за страната препоръки бяха отразени при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове („ЕСИ фондове“) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Спрямо Латвия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира влошаване на номиналното салдо от дефицит в размер на 0,5 % от БВП през 2017 г. до дефицит от 0,9 % от БВП през 2018 г. и 2019 г., преди да се подобри до 0,4 % от БВП през 2020 г. и 2021 г. Това развитие се очаква да бъде в съответствие със средносрочната бюджетна цел за структурен дефицит от 1 % от БВП и с допустимите отклонения, основани на пенсионната реформа и клаузата за структурни реформи в сектора на здравеопазването. Преизчисленият (6) структурен бюджетен дефицит се очаква да нарасне от – 1,2 % от БВП през 2017 г. до – 1,7 % от БВП през 2018 г., след което през 2019 г. да намалее до – 1,5 % от БВП. Съгласно програмата за стабилност за 2018 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 40,1 % от БВП през 2017 г. до 36 % от БВП през 2021 г. Прогнозите за растеж на БВП в програмата за стабилност изглеждат особено оптимистични за 2018 г. и реалистични за 2019 г. в сравнение с прогнозата на Комисията. Има риск от влошаване на състоянието на бюджета, който е свързан с оптимистичната прогноза за средствата, генерирани от мерките за подобряване на спазването на данъчното законодателство.

                  (7)

                  На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Латвия да постигне своята средносрочна бюджетна цел през 2018 г., като се вземат предвид допустимите отклонения, свързани с изпълнението на цялостната реформа на пенсионната система и структурните реформи, за които е позволено временно отклонение. Това е в съответствие с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи (7) в размер на 6,0 % през 2018 г., което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо с 0,3 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от значително отклонение от средносрочната бюджетна цел през 2018 г. При все това, с оглед на по-добрите от очакваното резултати за 2017 г., този риск може да бъде по-малък през 2018 г. В същото време инструментът за проверка на достоверността въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. показва висока степен на несигурност по отношение на прогнозната разлика между фактическия и потенциалния БВП на Латвия въз основа на общата методология. Ако бъдат потвърдени, тези фактори ще бъдат разгледани в последващата оценка за 2018 г. през пролетта на 2019 г.

                  (8)

                  През 2019 г. се очаква Латвия да постигне своята средносрочна бюджетна цел, като се отчитат временните отклонения, предоставени за периода 2017—2019 г. и свързани с провеждането на структурната реформа в сектора на здравеопазването. Това е в съответствие с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи в размер на 4,3 % през 2019 г., което съответства на изискваното подобрение на структурното салдо с 0,4 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2019 г. и през 2018 г. и 2019 г., взети заедно. Като цяло Съветът е на мнение, че през 2018 г. и през следващите години трябва да бъдат предприети необходимите мерки за спазване на разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (9)

                  В Латвия се наблюдава голямо неравенство в доходите. Съотношението на доходите на най-богатите 20 % от домакинствата спрямо тези на най-бедните 20 % е достигнало 6,3 през 2017 г., което е сред най-високите в Съюза, тъй като преразпределянето чрез данъчно-осигурителната система е по-ниско. Данъчната система на Латвия е преработена основно и е увеличена прогресивността на данъка върху доходите на физическите лица; все пак данъчната тежест за хората с ниски заплати остава относително висока, което се отразява зле на официалната заетост. Данъчната реформа е ограничена, що се отнася до пренасочването на данъчното облагане към източници, които са по-малко вредни за растежа, и до постигането на заявената цел на политиката — увеличаване на дела на данъчните приходи в БВП. Ниският дял на данъчните приходи в БВП ограничава ресурсите за устойчиво предоставяне на обществени услуги и социално приобщаване. Потенциалът за генериране на приходи от данъчното облагане на имуществото и капитала не се използва в достатъчна степен в сравнение с други държави от Съюза. Въпреки постигнатия известен напредък в борбата с данъчните измами, неспазването на данъчното законодателство продължава да бъде сериозно предизвикателство.

                  (10)

                  Слабостите в мрежата за социална закрила са отразени в големия дял на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, и са признак за предизвикателствата в областта на минималните доходи, пенсиите и приобщаването на хората с увреждания. Равнището на бедност сред хората с увреждания и възрастните хора през последните години се увеличава и е едно от най-високите в Съюза. Реформата на минималното равнище на доходите, обявена през 2014 г., не е изпълнена, което оказва неблагоприятно въздействие върху най-бедните домакинства. Адекватността на социалните помощи се е увеличила само незначително и остава на ниски равнища. Минималните пенсии за старост не са се увеличили от 2006 г. насам. Делът на хората, живеещи в изключително лоши жилищни условия, е сред най-високите в Съюза и социалните жилища са оскъдни.

                  (11)

                  Наблюдава се затягане на пазара на труда поради неблагоприятното демографско развитие и емиграцията. Ръстът на заетостта се ограничава от спад в предлагането на работна ръка, а възможностите за заетост се различават между отделните региони и нива на уменията. Реформата на учебните програми в областта на професионалното образование и обучение, насочена към съгласуване на образованието с изискванията по отношение на съвременните умения, бележи напредък. Необходими са обаче допълнителни усилия за пълното прилагане на реформата и за повишаване на участието както в началното, така и в продължаващото професионално образование и обучение. Прилагането на новия подход за учене в процеса на работа е започнало, като в него участват социалните партньори и предприятията. Въпреки това малък брой учащи са се записани в схемата. Участието на възрастните в процеса на учене се е увеличило съвсем слабо и участието на безработните лица в активни мерки на пазара на труда е по-ниско, отколкото в повечето други държави членки. Това предизвиква загриженост в контекста на високия процент на безработицата сред нискоквалифицираните лица. В по-широк контекст, укрепването на капацитета на социалните партньори е важно, за да се насърчи тяхната ангажираност.

                  (12)

                  Бяха проведени реформи в системата на здравеопазването. Увеличеното финансиране за здравеопазване се очаква да премахне някои ограничения на достъпа, свързани с годишните ограничения за ползването на услуги и дългите периода на чакане. При все това публичното финансиране за здравеопазване остава далеч под средното за Съюза и все още предстои да бъдат изпълнени мерки за увеличаване на ефективността, включително ефективни мерки за превенция, оптимизиране на болничния сектор, укрепване на първичните медицински грижи и подобряване на управлението на качеството. Резултатите в сферата на здравеопазването са сравнително слаби и своевременният достъп до финансово достъпно здравеопазване за всички продължава да буди безпокойство. Високото равнище на преките плащания от страна на пациентите и разделението на здравните услуги в две кошници („пълно осигуряване“ и „минимално осигуряване“) пораждат риск от намаляване на достъпа за някои групи и от неблагоприятни последствия за здравето.

                  (13)

                  Слабостите в качеството на регулаторната уредба и ниската ефикасност и ефективност на публичната администрация оказват отрицателно въздействие върху стопанската среда. През 2017 г. правителството прие амбициозен план за реформи за по-малоброен и по-професионален публичен сектор с цел повишаване на ефективността чрез намаляване на персонала и централизиране на спомагателните функции, и едновременно с това насърчаване на плащанията, основани на резултатите, и повишаване на прозрачността. Този план обаче е ограничен до централната администрация въпреки факта, че значително повишаване на ефективността може да бъде постигнато също и на общинско равнище. Държавните предприятия, които представляват значителен дял от икономиката, са координирани на правителствено равнище. Въпреки че дружествата, притежавани от централното правителство, подлежат на централизирана рамка за корпоративно управление, пристанищата и предприятията, които са собственост на общини, продължават да не попадат в този механизъм.

                  (14)

                  Корупцията продължава да възпрепятства стопанската среда в Латвия, а предотвратяването на конфликтите на интереси остава негъвкаво и формалистично. Закъснението в изготвянето на законодателство за защита на лицата, сигнализиращи за нередности, е в ущърб на отчетността и ефективността на публичната администрация. Законодателството във връзка с производството по несъстоятелност беше съществено подобрено през последните години, с което бяха ограничени възможностите за злоупотреби. Въпреки това Съветът за съдебната система насърчаваше разследването на обвинения за злоупотреби в системата на несъстоятелността, извършени в миналото, чрез възобновяването на някои дела. Той препоръча да се подобри оценяването на квалификацията на съдиите и да бъдат преразгледани съществуващите дисциплинарни мерки.

                  (15)

                  Латвийските банки, обслужващи клиенти нерезиденти, са изложени на голям риск от участие в изпиране на пари. Това създава предизвикателства за интегритета и може да накърни репутацията на финансовата система на Латвия, а също и да даде отрицателно отражение върху ръста на инвестициите и икономиката. Рамката за борба с изпирането на пари наскоро беше засилена; ще са необходими продължителни усилия за постигането на трайно подобрение. Латвия наскоро прие закон, чиято цел е значително да се ограничи експозицията на латвийския финансов сектор по отношение на рисковете от изпиране на пари. Ключови елементи са подобряването на обмена на информация между финансовите институции и агенциите за правоприлагане, както и ограничаването на сделките с фиктивни предприятия. Последиците от законодателството и неговата ефективност ще трябва да бъдат наблюдавани.

                  (16)

                  В контекста на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Латвия, който беше публикуван в доклада за страната за 2018 г. Тя извърши също така оценка на програмата за стабилност за 2018 г., на националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Латвия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Латвия, но и доколко те съответстват на правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (17)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му (8) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

            ПРЕПОРЪЧВА на Латвия да предприеме следните действия в периода 2018—2019 г.:

                  1.

                  Да постигне средносрочната бюджетна цел през 2019 г., като се вземат предвид отклоненията, свързани с изпълнението на структурните реформи, за което се позволява временно отклонение. Да намали данъчното облагане за лицата с ниски доходи, като прехвърли тежестта към други източници, по-специално капитала и недвижимото имущество, и като подобри спазването на данъчното законодателство.

                  2.

                  Да подобри адекватността на обезщетенията за гарантиране на минимален доход, минималните пенсии за старост и подпомагането на доходите на хората с увреждания. Да увеличи адекватността на професионалното образование и обучение на пазара на труда и да насърчи повишаването на квалификацията на работниците и търсещите работа. Да подобри достъпността, качеството и разходната ефективност на системата за здравеопазване.

                  3.

                  Да засили ефикасността на публичния сектор, по-специално по отношение на местните органи и държавните предприятия. Да засили отчетността на публичната администрация чрез защита на лицата, подаващи сигнали за нередности, предотвратяване на конфликти на интереси и последващи действия във връзка с резултатите от текущата оценка на производства по несъстоятелност в миналото.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 179, 25.5.2018 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

         (7)  Нетните първични държавни разходи включват общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Национално финансираното бруто образуване на основен капитал се изглажда в рамките на период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (8)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Чешката република за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Чешката република за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/12

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Чешката република за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Чешката република за 2018 г.
      (2018/C 320/03)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Съветът надлежно взе предвид Европейския стълб на социалните права, прокламиран от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 22 ноември 2017 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Чешката република не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Чешката република за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бяха оценени напредъкът на Чешката република в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (3), последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, приети през предходните години, както и напредъкът на Чешката република по отношение на нейните национални цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 30 април 2018 г. Чешката република представи своята Национална програма за реформи за 2018 г. и своята Програма за конвергенция за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (4)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) за периода 2014 — 2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (5)

                  Спрямо Чешката република понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята Програма за конвергенция за 2018 г. правителството планира бюджетен излишък в номинално изражение за периода 2018 — 2020 г. Средносрочната бюджетна цел – структурен дефицит от 1,0 % от БВП – продължава да се спазва с марж през целия период на програмата. Съгласно Програмата за конвергенция за 2018 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне постепенно до 29,9 % през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Рисковете пред постигането на бюджетните цели изглеждат като цяло уравновесени, с очаквано покачване на публичните инвестиции и по-нататъшен растеж на заплатите в публичния сектор. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо ще се понижи до около 0,9 % от БВП през 2018 г. и до 0,2 % от БВП през 2019 г., което остава над средносрочната бюджетна цел. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Чешката република да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 и 2019 година.

                  (6)

                  В дългосрочен план са налице средни по тежест рискове за фискалната устойчивост в Чешката република. Тъй като разходите, предизвикани от застаряването на населението, представляват предизвикателство в областта на здравеопазването и дългосрочните грижи, на промените в пенсионната система следва да се обърне особено внимание. Актуализираните прогнози за свързаните със застаряването на населението разходи показват по-висок ръст от посочения в Доклада за застаряването на населението от 2015 г. Пенсионните разходи се очаква да се увеличат от 8,2 % от БВП през 2016 г. на 10,9 % от БВП през 2070 г. Това очаквано по-голямо увеличение на пенсионните разходи отразява основно определянето на таван на законно установената пенсионна възраст на 65 години. В действителност привеждането на законно установената пенсионна възраст в съответствие с продължителността на живота не става автоматично; от 2019 г. таванът трябва да се преразглежда от правителството на всеки пет години. Тъй като са оставени на преценката на правителството, настоящите прогнози за пенсионни разходи не отчитат това преразглеждане на пенсионната възраст. Освен това индексирането на пенсиите в момента е по-благоприятно, като се вземе предвид 50 %-ният реален растеж на заплатите, вместо предишния 33 %-ен растеж на заплатите. Въздействието на тези промени върху разходите възлиза на 2 процентни пункта от БВП през 2070 г. Допълнителните промени, които се обсъждат понастоящем, като например увеличаване на размера на основната пенсия и по-високи пенсии за по-възрастните пенсионери, също влошават показателите за устойчивост. Що се отнася до публичните разходи за здравеопазване, в дългосрочен план се прогнозира те да нараснат с 1,1 процентни пункта от БВП, което надвишава очакваното средно увеличение от 0,9 процентни пункта за Европейския съюз. В този контекст са налице признаци на неефективно използване на ресурсите при извънболничното и болничното лечение.

                  (7)

                  С новия закон за фискалната отговорност, въведен в началото на 2017 г., значително се укрепи фискалната рамка на Чешката република и беше създаден независим фискален съвет. Понастоящем в процес на разглеждане в рамките на междуведомствена писмена процедура е проектозакон за независим одит, който има за цел да реши неуредените проблеми, свързани с транспонирането на Директива 2011/85/ЕС на Съвета (5).

                  (8)

                  Чешката национална банка може да определи препоръчителни макропруденциални ограничения по отношение на ипотечното кредитиране, но нейните правомощия за налагане на санкции са ограничени, тъй като тя не разполага с официални правомощия да ги прилага. Въпреки че чешките банки спазват определено съвкупно равнище на ограничения, те не се съобразяват изцяло с насоките на Чешката национална банка от 2016 г. Обвързващи правни ограничения вероятно ще увеличат степента на съответствие между чешките банки, като осигурят финансова стабилност и намаляване на рисковете за кредитополучателите. Очаква се през 2018 г. парламентът да разгледа законодателно предложение за изменение на Закона за Чешката национална банка.

                  (9)

                  Чешката република продължава да е изправена пред предизвикателства, свързани с подобряването на прозрачността и ефективността на обществените поръчки и предотвратяването на корупцията. Въпреки че бяха предприети някои стъпки за подобряване на рамката за обществените поръчки, нивото на конкуренция продължава да буди безпокойство, като почти половината от всички търгове за обществени поръчки приключват само с една оферта. В същото време въвеждането на задължително използване на електронни процедури има потенциала да насърчи постигането на прозрачност и ефективност. Чешките органи са инвестирали в националната електронна платформа за обществени поръчки, която следва да става все по-лесна за използване и надеждна, в допълнение към частните платформи, обслужващи чешкия пазар. Налице е все още значителен потенциал за премахване на административните пречки и за разгръщане на потенциала за обобщени и стратегически обществени поръчки с цел по-рентабилно изразходване на публичните средства. И централните и местните органи са започнали да предприемат целенасочени инициативи за обучение на служителите, участващи в процедурите за възлагане на обществени поръчки. Въпреки това, създаването на съвместни мерки в областта на обществените поръчки и придобиването на експертни знания в някои области все още остават сериозни предизвикателства. Освен това, корупцията и подкупите все още будят опасения сред предприятията и гражданите. Въпреки че бяха приети няколко големи реформи на антикорупционната стратегия, в някои области проблемите все още не са преодолени.

                  (10)

                  При все че резултатите от електронното управление остават под средното равнище за Съюза, междувременно са приети съответните законодателни мерки, за да се гарантира увеличаването на достъпността и наличието на тези услуги. Очаква се някои широкомащабни инициативи да бъдат въведени през 2018 г., но успехът им ще зависи от способността на органите на властта да повишават осведомеността и да предоставят лесни за ползване решения.

                  (11)

                  Някои административни и регулаторни тежести са спирачка за инвестициите. Тези тежести се отнасят основно за разрешенията за строителство и за сложността на данъчното облагане. Признава се обаче, че властите са приели изменение на Закона за строителството, с което се опростява процедурата за издаване на разрешително за строеж, като оценката на въздействието върху околната среда се включва в решението за регулация или в общото разрешително за регулация и строителство. Все пак продължава да не е ясно дали това би могло да оптимизира процедурите за големи инфраструктурни проекти, тъй като различни други разрешения не са включени в тази система за издаване на общи разрешителни. Изменение на съществуващия закон за регулиране на изграждането на транспортна инфраструктура е в процес на обсъждане в парламента. Въпреки че бяха извършени промени в данъчната система, за да се подобри събирането на данъци, данъчните разпоредби и ставки се наредиха сред проблемните области за извършване на стопанска дейност, които будят най-голямо безпокойство. Новото правителство е посочило евентуалните промени с цел повишаване на прозрачността и опростяване на данъчната система, включително продължаващата работа за модернизиране на правната уредба относно данъка върху доходите. Разходите за привеждане в съответствие са се увеличили малко и остават над средната стойност за Съюза. Въпреки че носи допълнителни данъчни постъпления, „декларацията за контрол на данъка върху добавената стойност“ удължи времето, необходимо за привеждане в съответствие с данъчните изисквания. Въпреки значителното намаляване в часове на времето за привеждане в съответствие с Данъчния кодекс в сравнение с миналото, Чешката република все още е в горния край на cкàлата. Освен това новите намалени ставки на данъка върху добавената стойност може да доведат до увеличаване на сложността на системата на данъка върху добавената стойност, особено за малките и средните предприятия.

                  (12)

                  Въпреки че чешката икономика се пренасочва към дейности, които се основават на интензивното използване на знания, все още съществуват някои пречки, които възпрепятстват развитието на добре функционираща система за научни изследвания и иновации. Увеличаването на инвестициите за научноизследователска и развойна дейност се дължи главно на преките чуждестранни инвестиции. Разходите за научноизследователска и развойна дейност на местните фирми са намалели през последните две години. Въпреки значителните публични инвестиции в научноизследователска и развойна дейност, Чешката република изостава по отношение на качеството на публичната си научна база. Бяха приети мерки на политиката за изграждане на връзки между академичните среди и предприятията и за подобряване на резултатите на публичната научна база, но резултатите до този момент са ограничени и реформите все още не са изцяло изпълнени. Освен това управлението на системата за научни изследвания и иновации продължава да е разпокъсано.

                  (13)

                  Качественото приобщаващо образование и обучение са от първостепенно значение с оглед на увеличаващите се пречки на пазара на труда в Чешката република. Постиженията в областта на образованието са все още силно засегнати от социално-икономическия произход на студентите. Мерките за приобщаващо образование все още не са изцяло изпълнени, по-специално по отношение на децата от ромски произход. Недостигът на квалифицирани учители, съчетан с демографските прогнози, показва, че наемането и задържането на работа на учители би могло да става по-трудно. Планираната нова система за професионално развитие на учителите, която трябваше да свърже непрекъснатото професионално развитие, професионалното израстване и заплатите, не бе приета от парламента. Заплатите на учителите остават ниски в сравнение с тези на останалите работници с висше образование, но са предвидени допълнителни увеличения на заплатите през следващите години. Учителската професия следователно продължава да бъде относително непривлекателна за талантливите млади хора. И накрая, успехът на реформата за по-приобщаващо образование (въведена през 2016 г. с подкрепата на Европейския социален фонд) ще зависи от наличието на достатъчно и устойчиво национално финансиране, по-нататъшното обучение на учителите и помощник-учителите и повишаването на осведомеността на обществеността относно ползите от приобщаващото образование.

                  (14)

                  Чешката република постига солидни резултати на пазара на труда. Заетостта се е повишила стабилно през последните шест години и безработицата е спаднала значително. Потенциалът на жените, хората с ниска квалификация и хората с увреждания обаче все още не се използва достатъчно. На фона на недостига на работна ръка, категорично съществува възможност за увеличаване на тяхното участие на пазара на труда. Разликите в заетостта и заплащането на жените и мъжете продължават да са високи въпреки предприетите наскоро мерки, благодарение на които родителският отпуск е станал по-гъвкав и броят на детските заведения се е увеличил. Равнището на заетост на жените остава доста под това на мъжете. Майчинството все още оказва значително влияние върху участието на пазара на труда, във връзка с ниската наличност на финансово достъпни заведения за полагане на грижи за деца, правото на дълготраен родителски отпуск, ниската степен на използване на гъвкав режим на работа и липсата на заведения за дългосрочни грижи. През 2016 г. само 4,7 % от децата на възраст под три години са посещавали професионални заведения за детски грижи. Въпреки че хората с ниска квалификация съставляват малка част от населението, равнището на заетост сред тях е доста под това на хората със средна и висока квалификация. Аналогично, процентът на заетост на хората с увреждания е под средната стойност за Съюза, въпреки рекордно ниския общ процент на безработица и недостига на пазара на труда. Това може да мотивира оползотворяването на неизползвания потенциал на хората с увреждания. Поради ограничен капацитет, публичните служби по заетостта в момента не предоставят на търсещите работа персонализирана, непрекъсната подкрепа. Увеличаването на способностите на публичните служби по заетостта за информиране и активиране на населението, в съчетание с ефективни и целенасочени политики за активен пазар на труда и индивидуализирани услуги, ще спомогне за стимулирането на участието на неактивните групи. Инициативи за повишаване на квалификацията (включващи и цифрови умения) биха могли да подобрят достъпа до пазара на труда.

                  (15)

                  В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чешката република и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Комисията оцени и конвергентната програма за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г. и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Чешката република, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Чешката република, но и степента, до която те съответстват на правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза за бъдещите решения на държавите членки.

                  (16)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма за 2018 г. и изразява становище (6), че се очаква Чешката република да спази Пакта за стабилност и растеж,

            ПРЕПОРЪЧВА на Чешката република да предприеме следните действия през 2018 и 2019 година:

                  1.

                  Да подобри дългосрочната фискална устойчивост, по-специално на пенсионната система. Да разгледа слабостите в практиките за възлагане на обществени поръчки, по-специално чрез осигуряването на възможност за конкуренция, основана в по-голяма степен на качеството, и чрез изпълнение на мерките за борба с корупцията.

                  2.

                  Да намали административната тежест в областта на инвестициите, включително чрез ускоряване на процедурите по издаване на разрешение за инфраструктурни работи. Да премахне препятствията, които затрудняват научните изследвания, развитието и иновациите, по-специално чрез увеличаване на капацитета за иновации на местните предприятия. Да укрепи капацитета на образователната система с цел осигуряване на качествено приобщаващо образование, включително чрез стимулирането на учителската професия. Да насърчава заетостта на жените, хората с ниска квалификация и хората с увреждания, включително чрез подобряване на ефективността на активните политики на пазара на труда.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Директива 2011/85/ЕС на Съвета от 8 ноември 2011 година относно изискванията за бюджетните рамки на държавите членки (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 41).

         (6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/119

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2018 г.
      (2018/C 320/27)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 22 ноември 2017 г. Комисията прие също Доклад за механизма за предупреждение, в който не беше посочено, че Обединеното кралство ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Обединеното кралство за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бяха оценени напредъкът на Обединеното кралство в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (3), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, приети през предходните години, както и напредъкът на Обединеното кралство по отношение на националните му цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 29 март 2017 г. Обединеното кралство изпрати уведомление на Европейския съвет за намерението си да напусне Европейския съюз. Освен ако с ратифицирано споразумение за оттегляне не бъде определена друга дата или Европейският съвет, в съответствие с член 50, параграф 3 от Договора за Европейския съюз и в съгласие с Обединеното кралство не реши с единодушие, че Договорите ще престанат да се прилагат на по-късна дата, цялото първично и вторично законодателство на Съюза ще престане да се прилага по отношение на Обединеното кралство, считано от 00:00 ч. централноевропейско време на 30 март 2019 г. Тогава Обединеното кралство ще стане трета държава. Преговорите продължават, за да се гарантира организирано оттегляне, включително преходен период до края на 2020 г., през който законодателството на Съюза ще продължи да се прилага за Обединеното кралство и в него.

                  (4)

                  На 30 април 2018 г. Обединеното кралство представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за конвергенция за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове („ЕСИ фондове“) за периода 2014 — 2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондове с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Спрямо Обединеното кралство понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за конвергенция за 2017 — 2018 г. правителството очаква номиналният дефицит да намалее от 2,2 % от БВП през 2017 — 2018 г. до 1,8 % от БВП през 2018 — 2019 г. и до 1,7 % от БВП през 2019 — 2020 г. В програмата за конвергенция не е посочена средносрочна бюджетна цел. Според програмата за конвергенция съотношението на консолидирания държавен дълг спрямо БВП се очаква да се стабилизира като цяло на равнище от около 85,5 % от 2017 — 2018 г. до 2019 — 2020 г., преди да спадне до 84,8 % от БВП през 2021 — 2022 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Въпреки че мерките, необходими за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита, като цяло са добре определени, нарастващият натиск върху държавните разходи в редица области представлява риск за постигането на планираното намаляване на дефицита.

                  (7)

                  На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Обединеното кралство да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (5) не надвишава 1,8 % през 2018 — 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Същевременно Съветът посочи, че следва да се обмислят начини за постигане на фискална позиция, която да допринесе както за укрепване на протичащото в момента възстановяване, така и за гарантиране на устойчивостта на публичните финанси на Обединеното кралство. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от известно отклонение от изискванията на предпазните мерки през 2018 — 2019 г.

                  (8)

                  В периода 2019 — 2020 г. с оглед на това, че съотношението на консолидирания държавен дълг на Обединеното кралство е над 60 % от БВП, а прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП е 0,4 %, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи следва да не надхвърля 0,6 % в съответствие със структурната корекция от 0,6 % от БВП, произтичаща от общоприетата корекционна матрица с изисквания съгласно Пакта за стабилност и растеж. При непроменена политика се очаква Обединеното кралство да спази изискването през периода 2019 — 2020 г. Обединеното кралство prima facie се очаква да се съобрази с преходното правило за дълга през 2018 — 2019 г. и през 2019 — 2020 г. в резултат на позволеното годишно отклонение в размер на 0,25 %. Като цяло Съветът е на мнение, че Обединеното кралство трябва да бъде готово да предприеме допълнителни мерки от 2018—2019 г. за спазване на разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (9)

                  Предлагането на жилища на нетна годишна основа продължава да се увеличава на фона на редица инициативи на правителството за стимулиране на пазара на жилища и цикличното възстановяване. Въпреки това то продължава да е значително под прогнозите за търсенето и Обединеното кралство продължава да се сблъсква с голямо предизвикателство, що се отнася до предоставянето на достатъчен брой жилища. Това е свързано с много строгото и сложно регулиране на пазара на земя. Недостигът на жилища и високите разходи за жилище са особено големи проблеми в районите, където има високо и нарастващо търсене, като например във и около градските центрове. Правителството е наясно с този проблем и е определило амбициозни цели за увеличаване на предлагането на жилища през следващите години. Същевременно правителството потвърди ангажимента си за ограничаване на развитието около градските центрове. Притежаването на собственост е намаляло значително при по-младите хора, което задълбочава неравенството между поколенията.

                  (10)

                  Производителността на труда е ниска и в застой. Голяма част от икономиката се представя сравнително слабо по основните движещи сили на производителността — умения, инвестиции и ефективни работни процеси. Автомобилната, железопътната и въздушната транспортна мрежа на Обединеното кралство също са подложени на все по-голям натиск върху капацитета.

                  (11)

                  Макар по повече от основните показатели данните за пазара на труда да продължават да са положителни, понастоящем има опасения за качеството на заетостта. Това се отнася до въпроси, свързани с развитието на умения, някои нетипични форми на труд, доходите, производителността, участието на пазара на труда и бедността сред населението в трудоспособна възраст. По всички тези въпроси има оповестени значителни политически декларации и развития. Съгласуваността на тези свързани помежду си политики е от първостепенно значение. По отношение на уменията голяма част от усилията до момента са насочени към създаване на възможности за чиракуване и реформи в областта на техническото образование. Ако акцентът бъде поставен върху качеството, това може да има устойчив мултиплициращ ефект както за обществото, така и за икономиката. Обединеното кралство е сред държавите членки, които вече отговарят на повече от две трети от проекта на критериите, заложени в Европейската рамка за качествено и ефективно чиракуване, и следователно е осъществимо да бъдат определени и наблюдавани цели за качеството, например чрез проследяване на дипломираните лица. По отношение на възможностите за учене през целия живот, особено за лицата, които са блокирани в началото на кариерата, са необходими ресурси в съответствие с ресурсите, определени за чиракуване и за новите технически квалификации (T-Levels) на лицата, напускащи училище.

                  (12)

                  Внимание трябва да бъде обърнато и на социалната закрила и приобщаването. Реформите на грижите за деца се изпълняват, но може да се наложат още промени, особено за децата на възраст под три години. Въздействието на някои социални реформи и съкращения продължава да се усеща в пълна степен, особено сред работещите семейства.

                  (13)

                  В рамките на европейския семестър от 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство и го публикува в доклада за страната от 2018 г. Комисията оцени и програмата за конвергенция за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г. и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Обединеното кралство, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и степента, до която те са в съответствие с правилата и насоките на Съюза, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (14)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2018 г., като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Обединеното кралство да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

                  1.

                  Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 1,6 % през периода 2019 — 2020 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП.

                  2.

                  Да насърчи предлагането на жилища, особено в областите на най-голямо търсене, включително чрез допълнителни реформи на системата за планиране.

                  3.

                  Да разреши въпросите, свързани с потребностите от умения и професионално развитие, чрез определяне на цели за качеството и ефективността на чиракуването и чрез повече инвестиции в повишаването на уменията на лицата, които са вече част от работната сила.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Нетните първични разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от четири години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

         (6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.