title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Дания за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/20

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Дания за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2019 г.
      (2019/C 301/04)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 21 ноември 2018 г. Комисията прие също Доклад за механизма за предупреждение, в който Дания не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Дания за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Дания в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (3), последващите действия във връзка със специфичните за всяка държава препоръки, отправени към Дания през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  Дания представи своята национална програма за реформи за 2019 г. на 15 март 2019 г., а своята програма за конвергенция за 2019 г. — на 10 април 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (4)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

                  (5)

                  По отношение на Дания понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2019 г. правителството планира номинален дефицит 0,1 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. и 2020 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо (5) средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — продължава да се спазва през целия период на програмата до 2025 г. Съгласно програмата за конвергенция съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне до 33,4 % през 2019 г. и да остане стабилно през 2020 г., преди да се повиши до 37,8 % от БВП през 2025 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен през програмния период. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. се предвижда структурното салдо да отбележи излишък от 0,9 % от БВП през 2019 г. и 1,0 % от БВП през 2020 г.— над средносрочната бюджетна цел. Рисковете са свързани с недостиг на приходи от променливи компоненти, по-специално от данъка върху печалбата на пенсионните фондове. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Дания да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2019 и 2020 г.

                  (6)

                  Системата за научни изследвания и иновации на Дания се характеризира с високи нива на инвестиции, здрава база на човешките ресурси и високи научни постижения. Въпреки това сферата на научните изследвания и иновациите в Дания е концентрирана в относително малък брой участници, като големи предприятия и фондации, предимно във фармацевтичната промишленост и сектора на биотехнологиите, което прави системата за научни изследвания и иновации потенциално уязвима на външни сътресения. Поради това може да се заключи, че има възможност за подобрение при инвестиране в разрастването на силно иновативни дружества.

                  (7)

                  Осигуряването на предлагане на работна ръка в период на демографски и технологични промени и справянето с недостига на работна ръка, по-специално на квалифицирани работници и специалисти в областта на ИКТ, е от ключово значение за насърчаване на устойчивия и приобщаващ растеж в Дания. Реформите и инвестициите за подобряване на привлекателността и за увеличаване по този начин на равнищата на участие в професионалното образование и обучение може да имат положително въздействие върху предлагането на квалифицирана работна ръка. Непрекъснатите инвестиции в образованието за възрастни, ученето през целия живот и уменията в областта на цифровите технологии също могат да спомогнат за справяне с това предизвикателство. Освен това, би било от полза да се насочат усилия върху по-доброто интегриране на маргинализираните групи и групите в неравностойно положение на пазара на труда. Това се отнася особено за младите хора с ниски образователни постижения, за хората с мигрантски произход, хората с намалена работоспособност и хората с увреждания. В допълнение към това, постиженията в областта на образованието на децата с мигрантски произход продължава да бъде предизвикателство.

                  (8)

                  Въпреки висококачествените пътища задръстванията по пътищата се увеличават, особено в крайградските райони на големите градове. Освен това съществува необходимост за намаляване на въглеродните емисии на транспортния сектор, което показва наличието на възможности за инвестиции в устойчива транспортна инфраструктура с цел декарбонизация на транспортния сектор и намаляване на задръстванията, включително разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива. Правителството, изпълнявало предишния мандат, представи план за намаляване на задръстванията в крайградските райони на големите градове. Приемането на този план, чрез който се отпускат почти 112 милиарда датски крони (почти 6 % от БВП) за периода 2020—2030 г., все още предстои.

                  (9)

                  Въпреки че нивото на производителността в датската икономика продължава да е сред най-високите в Съюза, растежът на производителността намалява в продължение на десетилетия. Дружествата износители показват по-висок ръст на производителността, отколкото дружествата, защитени от конкуренцията на чуждестранни дружества. Въпреки факта, че Дания предприема мерки в подкрепа на растежа на производителността на дружествата в секторите на услугите, ориентирани към вътрешния пазар, ръстът на производителността и конкуренцията в тези сектори все още изостават. Дания е въвела мерки за засилване на конкуренцията във финансовия сектор и продължава да прилага стратегията за комуналните услуги.

                  (10)

                  След няколко години на висок ръст цените на жилищата изглеждат надценени, особено в основните градски райони. Увеличенията на цените на жилищата все пак стана по-умерено през 2018 г. Освен това, въпреки продължаващия спад, съотношението на дълга на домакинствата и разполагаемия доход продължава да е с най-висока стойност в Съюза. Делът на ипотечните кредити с променливи лихвени проценти и отсрочена амортизация постепенно намалява, но остава висок. Новите макропруденциални мерки изглежда са ограничили увеличаването на новите ипотечни кредити с много висока стойност на съотношението на дълга и дохода и на съотношението на размера на кредита и стойността. През последните години датските органи са задействали и антицикличния капиталов буфер и са приложили мерки за повишаване на устойчивостта на банките, приели са реформа на данъка върху недвижимата собственост (в сила от 2021 г.) с цел да се сложи край на процикличната система за облагане с данък върху недвижимата собственост. Въпреки това съчетанието от много високи стойности на съотношението на заемите спрямо доходите, високата задлъжнялост с висока чувствителност по отношение на лихвения процент и надценените цени на жилищата поражда рискове за икономическата и финансовата стабилност и следователно осъществяването на непрекъснато наблюдение е обосновано.

                  (11)

                  Предотвратяването на изпирането на пари и на финансирането на тероризма се превърна в приоритет за Дания на фона на голям скандал, свързан с изпирането на пари, в който участва най-голямата финансова институция в Дания. Датският парламент е постигнал политически споразумения за засилване на надзора и за нов пакет за борба с изпирането на пари, който включва стратегия за борба с изпирането на пари и с финансирането на тероризма. Стратегията се основава на осем стълба, които включват засилване на сътрудничеството между надзорните органи, звеното за финансово разузнаване и други заинтересовани страни. Въпреки това продължават да съществуват предизвикателства и финансовият надзорен орган все още трябва да приеме допълнителни мерки и насоки относно начините за засилване на надзора в тези области. Следва да се обърне внимание на ефективното прилагане на тези мерки след тяхното приемане.

                  (12)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за преодоляване на някои от пропуските, посочени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това ще даде възможност на Дания да използва по най-добрия начин тези фондове по отношение на определени сектори, като бъдат отчетени регионалните различия.

                  (13)

                  В контекста на европейския семестър за 2019 г. Комисията изготви цялостен анализ на икономическата политика на Дания и го публикува в доклада за страната за 2019 г. Тя извърши оценка и на програмата за конвергенция за 2019 г., на националната програма за реформи за 2019 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Дания през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (14)

                  В контекста на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2019 г. и становището (6) му е, че се очаква Дания да спази Пакта за стабилност и растеж,

            ПРЕПОРЪЧВА на Дания да предприеме следните действия през 2019 и 2020 г.:

         1.

            Да насочи усилията си върху свързаната с инвестиции икономическа политика в областта на образованието и уменията, научните изследвания и иновациите за разширяване на базата от иновации, за да се включат повече дружества, както и в областта на устойчивия транспорт за намаляване на задръстванията.

         2.

            Да гарантира ефективен надзор и ефективно прилагане на уредбата за борба с изпирането на пари.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 16.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и временните мерки, преизчислено от Комисията по общоприетата методика.

         (6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Германия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/24

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Германия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2019 г.
      (2019/C 301/05)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. Тя надлежно взе предвид Европейският стълб на социалните права, който беше провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 21 ноември 2018 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който Германия беше посочена като една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) („Препоръката от 2019 г. за еврозоната“), в която са очертани пет препоръки за еврозоната („препоръките за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз Германия следва да гарантира пълното и своевременното изпълнение на Препоръката за еврозоната за 2019 г. в съответствие с препоръки 1 и 2 по-долу. По-специално, мерки, свързани с инвестициите, и подкрепа на растежа на заплатите ще спомогнат за изпълнението на първата препоръка за еврозоната относно възстановяването на равновесието в еврозоната, а изместването на данъчната тежест от труда ще спомогне за изпълнението на третата препоръка за еврозоната относно функционирането на пазара на труда.

                  (3)

                  Докладът за Германия за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Германия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Германия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбочен преглед в съответствие с член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 27 февруари 2019 г. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Германия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално, бавно намаляващият излишък по текущата сметка продължава да бъде висок и има трансгранично значение. През 2018 г. излишъкът леко намаля вследствие на увеличеното вътрешно търсене и се очаква през следващите години той да продължи постепенно да намалява, като се запази на равнище над прага, определен в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси. Излишъкът отразява по-ниско равнище на вътрешни инвестиции спрямо спестяванията както в частния, така и в публичния сектор. Бяха предприети мерки за насърчаване на частните и публичните инвестиции, които значително нараснаха. Това допринесе за растеж, който се дължи в по-голяма степен на вътрешното търсене. При все това, очакваното нарастване на инвестициите и потреблението като дял от брутния вътрешен продукт (БВП) би могло да бъде по-голямо предвид на благоприятните условия за финансиране, изоставането при публичните инвестиции, особено на общинско равнище, както и наличното фискално пространство. Ръстът на заплатите малко се увеличи вследствие на свиването на пазара на труда, но въпреки това реалният ръст на заплатите остава умерен.

                  (4)

                  Германия представи своята национална програма за реформи за 2019 г. на 16 април 2019 г., а своята програма за стабилност за 2019 г. — на 17 април 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоки относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Спрямо Германия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2019 г. правителството планира бюджетен излишък между ½ и ¾ % от БВП през периода 2019—2023 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо (6) средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит в размер на 0,5 % от БВП — продължава да се преизпълнява през целия период на програмата. Според програмата за стабилност за 2019 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква през 2019 г. да спадне под референтната стойност в Договора от 60 % от БВП и постепенно да намалее, като достигне 51¼ % от БВП през 2023 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 1,1 % от БВП през 2019 г. и 0,8 % от БВП през 2020 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Очаква се консолидираният държавен дълг да продължи да намалява устойчиво. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Германия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2019 и 2020 г. Същевременно, при спазване на средносрочната бюджетна цел, е важно фискалната и структурната политика да се използват с цел постигане на устойчива възходяща тенденция в публичните и частните инвестиции, по-специално на регионално и общинско равнище.

                  (7)

                  През 2018 г. се наблюдава стабилно увеличение на публичните и частните инвестиции, но съотношението на инвестициите остава под средното равнище за еврозоната. През 2018 г. публичните инвестиции нараснаха с 7,7 % в номинално изражение и 3,8 % в реално изражение, но все още са нужни повече усилия за преодоляване на изоставането в областта на инвестициите, особено за големи инвестиции в инфраструктура и образование. След период на отрицателен растеж, през последните три години реалният растеж на публичните инвестиции е положителен. Само през 2018 г. номиналните инвестиции на общинско равнище нараснаха с почти една пета. Това отразява усилията на правителството за увеличаване на инвестициите. Въпреки това инвестициите на общинско равнище останаха по-ниски от обезценяването. Позовавайки се на KfW Municipal Panel от 2019 г., изоставането в областта на инвестициите, натрупано до 2018 г., достигна 4 % от БВП. Заедно с благоприятната бюджетна позиция това показва, че са налице възможности за увеличаване на инвестициите на всички равнища на управление, по-специално на регионално и общинско равнище. Инвестициите в публична инфраструктура все още са възпрепятствани от ограничения по отношение на капацитета и планирането на общинско равнище. Бяха въведени мерки за преодоляване на тези ограничения, но все още е нужно време, за да се видят трайни резултати от тях. Освен това съществуват възможности за подобряване на цифровите обществени услуги и обществените поръчки. Частните инвестиции се увеличиха значително, но не за всички видове активи. Инвестициите в оборудване силно нараснаха в отговор на рекордно високото използване на капацитета. Жилищното строителство продължава да процъфтява. Строителният сектор обаче понастоящем отчита недостиг на капацитет и ценови увеличения. Нежилищното строителство нараства бавно в реално изражение, от което може да се предположи, че основната инфраструктура може да не е в крак с потребностите на икономиката.

                  (8)

                  Публичните разходи за образование възлизат на 4,1 % от БВП през 2017 г., което продължава да е под средното за Съюза равнище от 4,6 %. 9,3 % от общите държавни разходи бяха изразходвани за образование, което е също под средната стойност за Съюза от 10,2 %. Разходите за образование и научни изследвания останаха на равнище 9 % от БВП през 2017 г., което е под националната цел от 10 %. Макар че разходите за образование се увеличиха в реално изражение, голямото изоставане в областта на инвестициите допълнително нарасна вследствие на демографските промени. Законодателните промени, позволяващи преки инвестиции от федералното правителство в областта на цифровото образование, в допълнение към средствата, отпуснати от федералните провинции (DigitalPakt), са обещаващи, но все още трябва да донесат резултати. Предизвикателства като все по-големият брой студенти, недостигът на учители, цифровизацията и по-нататъшното разширяване на образованието и грижите в ранна детска възраст ще изискват подходящо публично финансиране. Допълнителните разходи за образование и научни изследвания и иновации са изключително важни за увеличаване на потенциалния растеж на Германия и за адаптиране към промените в технологиите.

                  (9)

                  През последните години Германия постигна напредък по отношение на увеличаването на своя интензитет на научноизследователска и развойна дейност (НИРД), главно в резултат на увеличение на разходите за НИРД от страна на големите дружества, особено в секторите на средно- и високотехнологичното производство, и по-специално в автомобилния сектор. Интензитетът на НИРД на малките и средните предприятия (МСП) е значително под средния за Съюза и продължава да изостава. МСП се възползват в по-малка степен от сътрудничество с публичните научноизследователски институти в сравнение с големите предприятия. Тези два фактора водят до понижаване на равнището на бизнес иновациите, които са с тенденция към спад в дългосрочен план. Допълнителните инвестиции в НИРД са от съществено значение не само с оглед на засилването на иновационния капацитет на икономиката и повишаването на производителността, но също така и за улесняване на прехода към нисковъглеродна и кръгова икономика, по-специално по отношение на устойчивия транспорт, зелените енергийни технологии, екоиновациите и рециклирането, и за по-нататъшно подобряване на резултатите в сектора за публични научни изследвания и неговия принос за постигането на тези цели.

                  (10)

                  Цифровизацията на германската икономика напредва бавно и МСП продължават да въвеждат цифрови технологии с бавни темпове. Германия изостава в разгръщането на широколентов достъп с много голям капацитет (гигабитови скорости) на национално равнище, и по-специално в селските райони, където по-големи инвестиции биха могли да подобрят растежа на производителността. Само 9 % от домакинствата в Германия (в средата на 2018 г.) са покрити от висококачествени оптични кабелни мрежи за достъп в сравнение със средната за Съюза стойност от 30 %. Вместо това, модернизирането на съществуващите медни кабелни мрежи (векториране) продължава да бъде предпочитаното технологично решение на заварения оператор. Въпреки че много от услугите се основават на много високоскоростна свързаност, през 2017 г. 23 700 бизнес парка не са свързани с оптична кабелна мрежа, а 28 % от всички дружества не разполагат с достъп до мрежи от поне 50 Mbps. Липсата на такава свързаност пречи на инвестициите, особено на МСП, много от които са разположени в селските и крайградските райони. Публичната намеса в разгръщането на свръхвисокоскоростна (≥ 100 Mbps) широколентова инфраструктура в селските райони продължава да бъде от решаващо значение и биха могли да бъдат проучени различни варианти извън субсидиите. Резултатите при цифровите публични услуги и в електронното здравеопазване също са много под средните за Съюза. През 2018 г. само 43 % от интернет потребителите в Германия са използвали електронни административни услуги (в сравнение със средно 64 % за Съюза). По отношение на електронното здравеопазване, 7 % от германците са използвали услуги в областта на здравеопазването и грижите, предоставяни онлайн (в сравнение със средно 18 % за ЕС). Електронната рецепта се използва от 19 % от общопрактикуващите лекари (в сравнение със средно 50 % за Съюза).

                  (11)

                  Необходими са повече инвестиции в транспортна инфраструктура и решения за екологично чиста мобилност, за да може Германия да се справи с предизвикателствата, свързани с качеството на въздуха и мобилността, както и за оказване на подкрепа за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптирането към него. Емисиите на парникови газове от автомобилния транспорт през последните пет години се увеличават. Качеството на въздуха в Германия дава сериозна причина за безпокойство, особено в градските райони, където на пътното движение се падат около 60 % от вредните емисии на NOx. Товарният транспорт може да се възползва от по-развити интермодални решения. Автомобилът остава най-често използваното превозно средство за ежедневно пътуване до работното място и средната продължителност на времето, прекарано в задръствания, е около 30 часа годишно. Според оценките задръстванията и търсенето на места за паркиране струват 110 млрд. евро годишно, или около 4 % от БВП на Германия. Въпреки че в броя на новите регистрации на превозните средства, задвижвани с алтернативни горива, се наблюдава най-голямо увеличение, техният брой остава нисък. Съвместното ползване на автомобили и споделеното пътуване все още са малко разпространени. Съществени по размер публични и частни инвестиции ще бъдат необходими и с оглед на новите вериги за доставка на батерии и суровини от изключителна важност.

                  (12)

                  Електроенергийните мрежи на Германия се адаптират бавно към производството на енергия от възобновяеми източници и продължават да са необходими значителни инвестиции в мрежи за пренос и разпределение. Значителното забавяне при изпълнението на много проекти доведе до съществени разходи за германските и европейските електроенергийни мрежи и електроенергийните пазари. От 1 800-те километра проекти за мрежа, определени в Закона за разширяване на енергийната мрежа от 2009 г., едва около 800 км са изпълнени до второто тримесечие на 2018 г., отчасти вследствие на обществена съпротива. Закъснения в разширяването на мрежата ще доведат до по-високи разходи, свързани със задръствания, и до повече нарушения във функционирането на пазара както в Германия, така и в чужбина. Инвестициите в енергийни мрежи, които насърчават секторната интеграция, диверсификацията и подходящата мрежова инфраструктура са от решаващо значение за гъвкавостта на енергийната система и за по-добрата интеграция между различните сектори на икономиката с оглед на постигането на целите в областта на енергетиката и климата.

                  (13)

                  Жилищата в Германия са станали по-малко достъпни. От 2015 г. насам наемите и цените на жилищата са нараснали по-бързо от дългосрочната средна стойност, по-специално в големите градове. През 2017 г. 20 % от хората на възраст над 65 години в Германия са изправени пред прекомерни жилищни разходи (т.е. общите жилищни разходи представляват над 40 % от разполагаемия им доход), в сравнение с 10 % от европейците на възраст 65 и повече години. За населението с най-ниски доходи коефициентът на прекомерни жилищни разходи беше с 10 процентни пункта над средното равнище за Съюза от 35,3 %. В отговор правителството предприе някои мерки, в т.ч. въвеждането на „спирачка“ с цел ограничаване на нарастването на наемите (Mietpreisbremse), схема за подпомагане за закупуване на ново жилище (Baukindergeld), както и изменение на основния закон на федерално равнище за финансова подкрепа за изграждане на социални жилища. При все това изграждането на нови жилища изостава значително от търсенето и е доста под целта на правителството от 375 000 нови жилища на година. Може да са необходими допълнителни мерки, като например ускоряване на изграждането на социални жилища, подобряване на възможностите за транспорт, както и реформиране на законодателството в областта на земеползването и строителството.

                  (14)

                  Германия се възползва в особено голяма степен от интеграцията във вътрешния пазар и играе важна роля в по-нататъшното му развитие. Въпреки това, пречките пред конкуренцията в сектора на бизнес услугите в Германия остават високи в сравнение с други държави членки. Това засяга различни области, в това число регулирани професии като архитектура, инженерство и правни услуги, където регулаторните ограничения, като например запазването на дейности и регулирането на цените и таксите, ограничават конкуренцията. Нерегулираните бизнес услуги обаче също срещат повече ограничения на общата бизнес среда в сравнение с други държави членки. Изменения в регулирането на бизнес услугите с цел увеличаване на конкуренцията ще повишат ефикасността и ефективността на инвестиционната и икономическата активност.

                  (15)

                  След като през предходните години бяха направени някои подобрения, през изминалата година напредъкът в реформата на данъчната система на Германия с цел насърчаване на вътрешните частни инвестиции и растеж беше слаб. Данъчната система продължава да е сложна, тя изкривява процеса на вземане на решения, например по отношение на участието на пазара на труда, инвестициите и финансирането, и би могла да предоставя по-ефикасни стимули за инвестиции и потребление. Повече напредък бе отбелязан в областта на данъчното облагане на труда, но той все още не е отразен в данните. Все още съществува потенциал за намаляване на данъчното облагане на труда с изкривяващ ефект чрез пренасочване на данъчното облагане от труда към източници на приходи, които са по-стимулиращи за приобщаващ и устойчив растеж. Данъчното облагане на доходите от труд през 2018 г. (данъчната тежест) продължи да бъде сред най-високите в Съюза, както за лицата със средни, така и за лицата с ниски доходи. Социалноосигурителните вноски на заетите лица са особено високи в сравнение с други държави и вноските за социално осигуряване като цяло представляват около две трети от данъчната тежест, докато подоходното облагане е една трета. От своя страна, приходите от екологичните данъци като дял от БВП са сред най-ниските в Съюза. Цената на капитала и средната ефективна ставка на корпоративния данък, които се различават в отделните региони, са сред най-високите в Съюза. Средната ефективна данъчна ставка възлизаше на 28,8 % (национална агрегирана стойност) в сравнение със средната стойност за Съюза от 20 %. Комбинацията от корпоративния подоходен данък, местния занаятчийски данък и данък „солидарност“ прави системата за корпоративно данъчно облагане сложна, с големи административни разходи и с изкривяващ ефект по отношение на равнището и местоположението на инвестициите. Освен това корпоративният данък изкривява решенията за финансиране в посока към финансиране с дълг, като според данни от 2017 г. то е на третото най-високо ниво в Съюза. Намаляването на капиталовите разходи за собствен капитал може да увеличи частните инвестиции и да засили сравнително неразвития пазар на рисков капитал.

                  (16)

                  Ситуацията на пазара на труда остава стабилна, макар че потенциалът на пазара на труда на някои групи не се оползотворява достатъчно. Равнището на заетостта при хората на възраст 20—64 години през четвъртото тримесечие на 2018 г. е сред най-високите в Съюза, като достигна 79,9 %. В началото на 2019 г. безработицата намаля до рекордно ниско равнище от 3,2 %. Високият процент свободни работни места и недостигът на работна ръка стават все по-очевидни и ограничават в значителна степен производството в някои региони и сектори. При все това потенциалът на някои групи на пазара на труда, като например жените и хората с мигрантски произход, не се използва достатъчно. Процентът на заетост на непълно работно време при жените в Германия е много висок — 46,7 %. Данъците върху труда в Германия остават относително високи, включително за лицата с по-ниски доходи. Специалните правила, уреждащи съвместното подоходно облагане на брачните двойки (Ehegattensplitting), намаляват стимулите за вторите работещи членове на домакинството да работят повече часове. Процентът на заетост сред хората с мигрантски произход е много по-нисък, отколкото сред хората с местен произход, като тази разлика е особено голяма при жените. Бяха предприети мерки в подкрепа на интеграцията на бежанците на пазара на труда, но липсата на владеене на немски език, липсващите или непрехвърлими квалификации, отговорностите за полагане на грижи за деца и роднини, както и липсата на опит с неофициалните правила на германския пазар на труда продължават да са предизвикателство.

                  (17)

                  Пенсионирането на поколението на демографския бум има по-голямо отражение в Германия, отколкото в други държави членки. В дългосрочен план тези демографските промени ще обременят германските публични финанси, могат да поставят под въпрос адекватността на пенсиите и да увеличат сегашния ограничен дял на възрастното население (над 65 години), което е изложено на риск от бедност или социално приобщаване. До 2040 г. се очаква страната да бъде изправена пред едно от най-големите увеличения на разходите за публични пенсии като дял от БВП в Съюза (увеличение с 1,9 процентни пункта от БВП), докато съотношението на обезщетенията в общественото пенсионно осигуряване се очаква да намалее с 4,4 процентни пункта и да достигне 37,6 % според Доклада за застаряването за 2018 г. (Европейска комисия, 2018d). Благодарение на неотдавнашните пенсионни реформи равнищата на обезщетенията за определени групи нараснаха, но все още не е ясно дали постигнатите социални ползи са съизмерими със значителните фискални разходи, свързани с тях. Правителството също определи двоен праг (doppelte Haltelinie): максимален размер на вноската в пенсионноосигурителната схема в размер на 20 % и минимални коефициенти на заместване на дохода в размер на 48 % до 2025 г. Очаква се поддържането на тези прагове да изисква значителни фискални трансфери, с което бремето за по-младите поколения допълнително ще нарасне. В допълнение адекватността на доходите след пенсиониране на работниците с ниски доходи продължава да бъде проблем.

                  (18)

                  Въпреки нарастващия недостиг на работна ръка ръстът на реалните заплати остана умерен, докато номиналните доходи нараснаха с 3,1 % през 2018 г. В допълнение, концентрацията на ръст на заетостта при по-добре платените работни места на пълно работно време и намаляването на дела на пределната заетост на непълно работно време в общата заетост допринесоха за общия ръст на заплатите през 2018 г., който също малко надвишава ръста на производителността. Покритието на колективното договаряне продължи да намалява (с 2 процентни пункта от 2016 г. до 2017 г.) и достигна 49 % в западната и 34 % в източната част на страната. Покритието между отделните сектори се различава значително, като в публичния сектор и промишлеността то е по-добро, докато услугите са с много по-ниско покритие. Минималната работна заплата, която беше въведена през 2015 г., като цяло има положителен ефект върху нископлатените работници. Почасовите възнаграждения, които са в най-долната част на разпределението на заплатите, по-специално двата най-долни децила, се увеличиха значително. Въпреки това делът на нископлатените работници, който е 22,5 % през 2017 г., остава значително над средното равнище за Съюза. Броят на заетите лица само на т.нар. мини-работни места е намалял с 6,8 % през периода 2010—2018 г., а заетостта, която подлежи на социално осигуряване, е нараснала с около 18,1 % през същия период. Укрепването на условията за насърчаване на увеличаването на заплатите ще подкрепи вътрешното търсене и ще допринесе за възстановяването на равновесието в еврозоната.

                  (19)

                  Възходящата социална мобилност в сферата на образованието в Германия е ниска. Националните източници потвърждават наличието на слаб напредък в намаляването на влиянието на социално-икономическия произход върху образователните резултати. В миналото Германия постигна добри резултати в интегрирането на наскоро пристигнали мигранти и бежанци в образованието и обучението. Хората с мигрантски произход обаче обикновено са изправени пред по-големи предизвикателства, отколкото учениците с местен произход (напр. процент на преждевременно напускащите училище и трудности при намирането на места за чиракуване). Все по-хетерогенните класни стаи изискват решителни усилия за укрепване на учителската професия в условията на вече значителен недостиг на учители. Участието на работещите в обучение за възрастни е повод за безпокойство относно бъдещото функциониране на пазара на труда за работниците, по-специално за нискоквалифицираното възрастно население от 6,2 милиона души, което не разполага с основни умения за четене и писане.

                  (20)

                  Въпреки че броят на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, намаля от най-високата си стойност през 2014 г., продължават да съществуват предизвикателства в областта на равните възможности. По-специално, рискът от бедност или социално изключване през 2017 г. е бил с 67 процентни пункта по-голям за децата на нискоквалифицирани родители, отколкото за децата на висококвалифицирани родители. Тази разлика е значително по-висока от средната разлика в Съюза (53,9 процентни пункта).

                  (21)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за преодоляване на някои от пропуските, посочени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това ще даде възможност на Германия да се възползва по най-добрия начин от тези фондове по отношение на идентифицираните сектори, като вземе предвид регионалните различия.

                  (22)

                  В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията извърши цялостен анализ на икономическата политика на Германия и го публикува в доклада за страната за 2019 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2019 г., националната програма за реформи за 2019 г. и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Германия, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Германия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите национални решения.

                  (23)

                  Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г. и е на мнение (7), че се очаква Германия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (24)

                  С оглед на задълбочения преглед на Комисията и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2019 г. и програмата за стабилност за 2019 г. Неговите препоръки, направени по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, са отразени в препоръки 1 и 2 по-долу. Тези препоръки ще допринесат и за изпълнението на Препоръката от 2019 г. за еврозоната, и по-специално на първата препоръка за еврозоната. Фискалните политики, упоменати в препоръка 1 по-долу, допринасят, наред с друго, за преодоляването на дисбалансите, свързани с излишъка по текущата сметка,

            ПРЕПОРЪЧВА на Германия да предприеме следните действия през 2019 и 2020 г.:

         1.

            Като спазва средносрочната бюджетна цел, да използва фискалната и структурната политика за постигане на устойчива възходяща тенденция в публичните и частните инвестиции, по-специално на регионално и общинско равнище. Да съсредоточи инвестиционната икономическа политика върху образованието; научните изследвания и иновациите; цифровизацията и свръхвисокоскоростния широколентов капацитет; устойчивия транспорт, както и енергийните мрежи и жилищата на достъпни цени, като отчита регионалните различия. Да измести данъчната тежест от труда към източници, които са по-малко вредни за приобщаващия и устойчив растеж. Да укрепи конкуренцията в сектора на услугите за предприятията и регулираните професии.

         2.

            Да намали демотивиращите фактори за тези, които искат да работят повече часове, включително голямата данъчна тежест, особено за хората с ниски възнаграждения и втория работещ член на домакинството. Да предприеме мерки за гарантиране на дългосрочната устойчивост на пенсионната система, като същевременно се запази нейната адекватност. Да подобри условията за насърчаване на по-голям растеж на заплатите, като в същото време се зачита ролята на социалните партньори. Да подобри резултатите от образованието и равнището на уменията на групите в неравностойно положение.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 136, 12.4.2019 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 19.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от Комисията с помощта на общоприетата методика.

         (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Ирландия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/35

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Ирландия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2019 г.
      (2019/C 301/07)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 21 ноември 2018 г. Комисията прие също доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Ирландия ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) („Препоръка от 2019 г. за еврозоната“), в която са очертани пет препоръки за еврозоната („препоръките за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Ирландия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната за 2019 г., както е посочено в препоръки 1 и 3 по-долу. По-специално съсредоточаването на икономическата политика, свързана с инвестиции, в посочените области и въвеждането на данъчни мерки ще спомогнат по отношение на втората препоръка за еврозоната, що се отнася до подкрепата на инвестициите, подобрението на публичните финанси и борбата с агресивното данъчно планиране.

                  (3)

                  Докладът за Ирландия за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бе оценен напредъкът на Ирландия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Ирландия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 27 февруари 2019 г. Анализът на Комисията я доведе до заключението, че в Ирландия са налице прекомерни дисбаланси. По-специално натрупаният висок частен и публичен дълг и нетните външни задължения правят Ирландия уязвима на сътресения, но променливите на потоците продължават да се подобряват. Размерът на частния дълг остава голям, но икономическият растеж продължава да спомага за намаляването му. Дейностите на многонационалните предприятия продължават да оказват влияние върху корпоративния дълг. Задлъжнялостта на домакинствата изглежда като цяло в съответствие с основните икономически показатели, въпреки че е голяма в сравнение с разполагаемия доход. Държавният дълг се очаква да остане низходящ, като дефицитът се приближава към балансирана позиция. В продължение на няколко години се наблюдаваше бързо увеличение на цените на жилищата, но напоследък темповете се забавиха. Цените на жилищата се обуславят до голяма степен от ограниченото предлагане, без да има явни признаци за надценяване. Макар и все още голям, размерът на необслужваните заеми намаля още повече, при все че дългосрочните просрочени задължения намаляват с по-бавни темпове.

                  (4)

                  Ирландия представи своята национална програма за реформи за 2019 г. на 17 април 2019 г., а своята програма за стабилност за 2019 г. — на 29 април 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за страната препоръки бяха отразени при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове („ЕСИ фондове“) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Спрямо Ирландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и тя подлежи на правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2019 г. правителството очаква номиналният дефицит да се подобри до 0,2 % от от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. и след това да продължи да се подобрява постепенно до 1,3 % от БВП през 2023 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо (6) средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — се планира да бъде постигната до 2020 г. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне до 61,1 % през 2019 г. и да продължи да намалява, като достигне 51,6 % от БВП през 2023 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. В същото време мерките, необходими за подкрепа на планираните цели за дефицита от 2020 г. нататък, все още не са достатъчно конкретни.

                  (7)

                  На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Ирландия да се придържа към средносрочната бюджетна цел през 2019 г. Това е в съответствие с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи (7) от 7,0 % през 2019 г., което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо с 0,3 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. Ирландия се очаква да се съобрази с препоръчаната фискална корекция през 2019 г.

                  (8)

                  През 2020 г. Ирландия би трябвало да постигне своята средносрочна бюджетна цел. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. това е съвместимо с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи в размер на 3,7 % (8), което съответства на годишна структурна корекция от 0,7 % от БВП. Според прогнозите Ирландия ще постигне средносрочната бюджетна цел. Очаква се консолидираният държавен дълг да продължи да намалява устойчиво, надхвърляйки изискванията на правилото за дълга. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Ирландия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2019 и 2020 г. С оглед на разликата в измерванията на БВП и вътрешното производство в Ирландия и свързаното с него въздействие върху съотношението на дълга към БВП на Ирландия, настоящите циклични условия в Ирландия и повишените външни рискове за страната, би било разумно да се използват всякакви извънредни приходи за по-нататъшното намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП.

                  (9)

                  Публичните финанси бяха подобрени в контекста на здрав растеж на производството, но остават рискове от нестабилност на приходите и има възможност приходите да станат по-устойчиви на икономическите колебания и сътресения. Ограничаването на обхвата и на броя на данъчните разходи и разширяването на данъчната основа ще подобрят стабилността на данъчните постъпления в условията на икономическа нестабилност. Макар че Ирландия увеличи по-ниската ставка на данък добавена стойност върху туристическите дейности, някои от последните данъчни мерки бяха съсредоточени върху намаления и облекчения. Освен това Ирландия има допълнителен потенциал да подобри начина, по който нейната данъчна система може да подкрепя целите в областта на екологията. Тези усилия биха могли да включват намаляване на субсидиите за изкопаеми горива и отправянето на по-силен ценови сигнал към инвеститорите посредством ангажимент за планово увеличение на данъка върху въглеродните емисии през следващото десетилетие.

                  (10)

                  Борбата срещу агресивното данъчно планиране е от съществено значение за подобряване на ефикасността и справедливостта на данъчните системи, както е отбелязано в Препоръката от 2019 г. за еврозоната. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно данъчно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на Съюза. Ирландия предприе мерки против агресивното данъчно планиране, но високото равнище на плащанията за дивиденти и авторски и лицензионни възнаграждения като процент от БВП показват, че данъчните правила на Ирландия се използват от предприятията, които прибягват към агресивно данъчно планиране. Ограниченото прилагане на данъци, удържани при източника (т.е от лица пребиваващи в Съюза към такива, които пребивават в трети държави) върху дивиденти и авторски и лицензионни възнаграждения, направени от дружества със седалище в Ирландия, може да доведе до пълно избягване на данъчно облагане върху тези плащания, ако те не са обложени също в държавата на местоназначение.

                  (11)

                  Остават рискове за дългосрочната фискална устойчивост, породени от разходите, свързани със застаряването. Предвижда се разходите за здравеопазване да се повишат от 4,1 % от БВП през 2016 г. до 5,1 % през 2070 г., като през 2063 г. достигнат пиков дял от 5,2 %. При все че съществуват аспекти на системата за здравеопазване в Ирландия, които функционират добре или са се подобрили, системата е неефективна, изпитва трудности да отговори на търсенето и не предоставя координирано, интегрирано здравно обслужване. За да смекчи ескалиращия натиск на търсенето, ирландското правителство одобри стратегия за изпълнение Sláintecare, както и създаде служба за изпълнението на програмата Sláintecare, която през следващите 10 години да реформира и модернизира всеобхватно услугите на здравеопазването и социалните грижи на Ирландия. Планираната реформа представлява надеждна концепция за достъпна за всички и устойчива система на здравеопазването, за посрещане на нуждите на застаряващото население и за пренасочване на грижите в общността, като се поставя по-силен акцент върху превенцията. Това вероятно ще има положително въздействие за намаляване ролята на активното лечение, като по този начин здравеопазването стане по-ефективно от гледна точка на разходите. Изпълнението на тази стратегия обаче е застрашено от трудностите на здравната система по отношение на пазара на двойно здравно осигуряване, както и на ефективното управление на собствения бюджет, резултати и работна сила в краткосрочен план. За да се реализира концепцията Sláintecare в дългосрочен план, краткосрочните разходи също ще трябва да бъдат ограничени.

                  (12)

                  Въпреки положените от правителството усилия за ограничаване на публичните разходи за пенсии, очаква се общият дефицит на пенсионната система да нарасне значително в дългосрочен план, в резултат на което пенсионните разходи да се увеличат от 5 % от БВП през 2016 г. до 6,6 % през 2070 г., като през 2053 г. достигнат пикова стойност от 7,5 %. Своевременното и пълно прилагане на представената пътна карта за реформа на пенсионната система е от възлово значение за повишаването на фискалната устойчивост на ирландската пенсионна система.

                  (13)

                  Увеличаването на инвестициите в умения, образование и обучение, както и в социално приобщаване е от съществено значение за подобряване на производителността и дългосрочния приобщаващ растеж на Ирландия. Затягането на пазара на труда и очертаващите се в някои сектори недостиг на умения и несъответствие между търсените и предлаганите умения изискват усилия за ангажиране на неактивните групи от потенциални работници и за инвестиране в неизползвания човешки капитал. Съществува възможност за насърчаване на повишаването на уменията и по-доброто адаптиране на образователните програми и професионалното обучение към нуждите на пазара на труда. Ниският процент на работната сила с основни цифрови умения налага допълнителни инвестиции в обучение на работното място и повишаване на уменията на по-възрастните работници. Инвестирането в достъп до качествени грижи за децата на приемливи цени, както и въвеждането на националната схема за грижи за децата ще спомогне за увеличаването на доста ниския процент на заетост на жените. Процентът на участие на хората с увреждания на пазара на труда е сред най-ниските в Европа. Броят на хората, които живеят в домакинства с нисък интензитет на икономическа активност, продължава да бъде един от най-високите в Съюза, поради което изпъква необходимостта от по-интегрирани и целенасочени стратегии за активизиране в подкрепа на тази конкретна група.

                  (14)

                  Годините на слаби инвестиции след икономическия срив оказват своето влияние върху наличието на достъпни и социални жилища, както и на подходяща инфраструктура в областите на чистия транспорт и енергия, вода и свръхвисокоскоростни широколентови мрежи, като това, на свой ред, създава пречки пред стопанските инвестиции. Освен това емисиите на парникови газове от автомобилния транспорт са се увеличили значително в рамките на 5 години. Подобряването на инфраструктурата, в съчетание с териториалното устройство, може да бъде решаващ фактор за подобряване на предлагането на жилища, засилването на частните инвестиции, насърчаването на производителността и гарантирането на балансирано регионално икономическо развитие. Съобразената с бъдещето развитие свързаност и достатъчните умения в областта на цифровите технологии продължават да са от решаващо значение за ефективното използване на цифровите технологии от местните дружества, както и за процъфтяването на националния сектор на информационните и комуникационните технологии. Остават значителни предизвикателства по отношение на достъпа до свръхвисокоскоростни широколентови услуги, по-специално в селските райони. По-големите инфраструктурни инвестиции в чиста енергия, чисти обществен транспорт и водоснабдяване, както и по-интензивните усилия в областта на декарбонизацията, енергийната ефективност, възобновяемите енергийни източници и кръговата икономика биха подпомогнали Ирландия в нейния преход към нисковъглеродна и устойчива по отношение на околната среда икономика.

                  (15)

                  Макар че в резултат на стартиралия национален план за развитие би могло да се стигне до осигуряването на допълнителна основна инфраструктура, слабият капацитет на строителния сектор може да се превърне в пречка пред своевременното ѝ предоставяне. Освен това диверсифицирането на морския транспорт и енергийните връзки с континентална Европа би могло да повиши устойчивостта на икономиката спрямо външни сътресения. Ирландия досега не успява да премахне зависимостта между своя икономически растеж и емисиите на парникови газове и замърсители на въздуха. Емисиите на парникови газове постоянно нарастват, по-специално в транспорта, селското стопанство, енергетиката и застроената среда. Липсата на напредък в тази област ще направи по-трудно за Ирландия да изпълни своите задължения по линия на Съюза, като същевременно увеличава цената на бъдещите действия.

                  (16)

                  Трайният недостиг на предлагането в съчетание с нарастващо търсене продължават да подхранват покачвания на цените на имотите. Въпреки че през 2017 г. цените не изглеждаха завишени, достъпността се превръща в повод за безпокойство. Недостигът на предлагане на жилища засяга също и социалното жилищно настаняване поради недостатъчните инвестиции и строежи през последното десетилетие. Докато търсенето на социални жилища се оценява на около 72 000 жилищни единици, за 2019 г. е планирано завършването на само 10 000. Предвидено е подпомагането на 17 000 домакинства чрез действащата в Ирландия схема за подпомагане на наемателите и на жилищното настаняване (Housing Assistance Payment or Rental Accommodation Scheme), но с това се рискува повишаване на наемите на частния пазар, на който предлагането и без това е ограничено. Голям брой социални жилища са недостатъчно заети, особено в района на Дъблин, отчасти поради остарели практики на „наследяване“ на жилището. Неадекватните комбинации на предоставяните видове социални жилища заедно с много ниския брой на достъпни жилища, чийто наем покрива единствено разходите за построяването им, са фактори, които допълнително усложняват положението. Това е важна причина за постоянното нарастване на броя на хората и семействата, живеещи в места за спешно настаняване, като бездомността достигна нови максимални стойности през февруари 2019 г.

                  (17)

                  Насърчаването на производителността на местните предприятия чрез иновации е от решаващо значение за поддържането на по-солиден и устойчив растеж на производителността в страната. Разходите за научноизследователска и развойна дейност на предприятията продължава да нарастват, но са все още под средното за Съюза и са силно концентрирани в предприятията, които са чужда собственост. Има възможности за адаптиране на политиките в областта на иновациите, така че да оказват по-добра подкрепа на ирландските малки и средни предприятия (МСП). Непряката подкрепа (т.е. данъчни кредити) остава основният инструмент на публична подкрепа за научноизследователската и развойната дейност в Ирландия (възлиза на 80 % от общото публично финансиране). Засилването на връзките между мултинационалните дружества и националните предприятия би могло да спомогне за подобряване на разпространението на иновациите в икономиката. Освен това по-тясното сътрудничество между предприятията и публичните научноизследователски центрове също би довело до увеличаване на потенциала за иновации.

                  (18)

                  Въпреки че ниските нива на публичната научноизследователска и развойна дейност продължават да предизвикват загриженост (1,05 % от БВП в сравнение със средно 2 % за Съюза), наскоро приетата програма „Future Jobs Ireland 2019“ (Бъдещи работни места — Ирландия (2019 г.) осигурява перспективна рамка за стимулиране на иновациите и технологичната промяна и подобряване на производителността на МСП. Нейното цялостно изпълнение обаче ще зависи от значително увеличение на публичните разходи за научни изследвания и иновации и превръщането на наскоро приетата програма в конкретни политически мерки. В сегашния му вид в този амбициозен списък от мерки все още липсват важни подробности и точни дати за изпълнение. Например за действия, които следва да бъдат предприети през 2019 г., не са определени мерки за повишаване на наличността на дългосрочни инвестиции в собствен капитал с цел подкрепа на местни дружества при разгръщането на тяхната стопанска дейност; съчетанието от политики за насърчаване на МСП да инвестират в нови технологии е комбинация от данъчен кредит и неданъчни стимули за насърчаване на МСП да инвестират в иновации, но относителният размер на тези мерки остава неизвестен. Програмата „Future Jobs Ireland 2019“ не включва конкретни действия и резултати, за да се преодолее разликата между Ирландия и други държави членки, когато става въпрос за внедряването на съобразени с бъдещето широколентови мрежи в съответствие с целите на Съюза за общество на гигабитов интернет до 2025 г. Очаква се националният план за широколентов достъп да спомогне за преодоляване на тази разлика.

                  (19)

                  Регионалните различия в Ирландия са значителни и нарастват през последното десетилетие. В Ирландия са налице доста високи регионалните икономически различия в сравнение с други държави членки по отношение на БВП на глава от населението. В периода 2000—2016 г. БВП на глава от населението в южния и източния регион се е увеличил със 74 %, което е с 63 процентни пункта повече, отколкото в пограничния, централния и западния регион, като разликата се ускорила след 2012 г. През 2016 г. БВП на глава от населението в южния и източния регион е 2,6 пъти по-висок от този в пограничния, централния и западния регион. Регионът на Дъблин, където живее 40 % от населението на Ирландия, е допринесъл с 62 процентни пункта за ръста на БВП през периода 2000—2016 г.

                  (20)

                  Регулаторните пречки пред предприемачеството (и по-специално някои правила, свързани с търговските имоти и правните услуги) засягат отрицателно навлизането и излизането на фирми на пазара, като по този начин се накърнява производителността на местните ирландски предприятия. Препятствията пред навлизането на пазарите на дребно представляват предизвикателство. Ирландия се класира сред първите пет държави с най-голям брой процедурни изисквания по отношение на откриването на обекти за търговия на дребно. Търговците на дребно са изправени пред процедурни пречки, които забавят и увеличават разходите за отварянето на нови магазини и могат да имат отрицателно въздействие върху пазарната структура и динамика.

                  (21)

                  Новият закон за регулиране на правните услуги предстои да бъде приложен, тъй като въвеждането на разпоредбите е все още засегнато от значителни закъснения, независимо че продължават подготвителни консултации. Остават несигурни възможностите за допускането на пряк достъп до услугите на баристър във връзка със спорове, както и на това юридически лица да стават партньори във всички видове адвокатски дружества. Независимо от това трябва да се избягват прекалено сложните правила за дейността и управлението на мултидисциплинарните дружества. Амбициозното прилагане на безсрочните трудови реформи е въпрос от първостепенен приоритет. Амбиция 2.3 от програмата „Future Jobs Ireland 2019“ се отнася до справянето с проблемите, свързани с разходите за правни услуги, но единственият резултат, предвиден за 2019 г., е ориентировъчен, а сроковете — неясни. Забавянето в прилагането на тази реформа допринася за високите разходи за правни услуги в Ирландия, което е в ущърб на предприятията, по-конкретно на МСП, както и на физическите лица. Тъй като правните услуги са значителен разход за другите бизнес услуги, ограниченията в този сектор допринасят за високите цени на другите услуги (например застраховките).

                  (22)

                  Процентите на необслужваните кредити продължават да намаляват, като са намалели с 4,4 процентни пункта до 5,5 % през годината до четвъртото тримесечие на 2018 г. Банките са на път да изпълнят своите цели за намаляване, подпомагани в това отношение от продажби на пакети от необслужваните кредити, усилия за преструктурирането им и повишение на цените на недвижимите имоти. Просрочията по дългосрочни ипотеки (над две години) остават относително високи, което води до запазването на процентите на необслужваните кредити над средното равнище за еврозоната. Бяха предложени няколко инициативи и проектозакони, като например закона „няма продажба при несъгласие“, с цел справяне със социалните и икономическите последици от преструктурирането на необслужваните кредити, включително за уязвимите домакинства. През 2018 г. кредитният регистър започна да функционира изцяло по отношение на потребителските заеми, като той ще бъде от решаващо значение за оценката на това дали кредитополучателите могат да обслужват своите дългове. Процедурите по несъстоятелност и използването на съдебните и извънсъдебните варианти за преструктуриране на просрочени кредити остават ограничени. По-нататъшното намаляване на дългосрочните просрочени задължения, като същевременно се доразвиват инициативите относно уязвимите домакинства, без да се създават ненужни препятствия пред преструктурирането на необслужваните кредити, остава предизвикателство и изисква постоянно наблюдение.

                  (23)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за преодоляване на някои от пропуските, посочени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това би позволило на Ирландия да използва по най-добър начин тези средства по отношение на посочените сектори, като се отчитат регионалните различия.

                  (24)

                  В контекста на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Ирландия и го публикува в доклада за страната за 2019 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2019 г., националната програма за реформи за 2019 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Ирландия, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Ирландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (25)

                  Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г. и е на мнение (9), че се очаква Ирландия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (26)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2019 г. и програмата за стабилност за 2019 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—3 по-долу. Тези препоръки ще допринесат и за изпълнението на Препоръката от 2019 г. за еврозоната, и по-специално на втората препоръка за еврозоната. Фискалните политики, упоменати в препоръка 1 по-долу, допринасят, наред с друго, за преодоляването на дисбалансите, свързани с големия държавен дълг,

            ПРЕПОРЪЧВА на Ирландия да предприеме следните действия през 2019 и 2020 г.:

         1.

            Да постигне средносрочната бюджетна цел през 2020 г. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да ограничи обхвата и броя на данъчните разходи и да разшири данъчната основа. Да продължи с действията по отношение на характеристиките на данъчната система, които потенциално улесняват агресивното данъчно планиране, като се съсредоточи по-специално върху изходящите плащания. Да се справи с очакваното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, като увеличи ефективността на разходите в здравеопазването и като осъществи напълно планираните пенсионни реформи.

         2.

            Да предоставя персонализирана активна подкрепа за интеграцията и да способства за повишаване на квалификациите, по-специално за уязвимите групи и хората, живеещи в домакинства с нисък интензитет на икономическа активност. Да подобри наличността на достъпни и качествени грижи за децата.

         3.

            Да съсредоточи икономическите политики, свързани с инвестиции, върху ниските въглеродни емисии и енергийния преход, намаляването на емисиите на парникови газове, устойчивия транспорт, водоснабдяването, цифровата инфраструктура и достъпните и социални жилища, като се вземат предвид регионалните различия. Да прилага мерки, включително предвидените в стратегията за бъдещите работни места, за диверсификация на икономиката и подобряване на производителността на ирландските предприятия — по-специално МСП, чрез стимулиране на научните изследвания и иновациите и чрез намаляване на регулаторните пречки пред предприемачеството.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 136, 12.4.2019 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 27.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методика.

         (7)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират. Целевият показател за разходите за Ирландия отразява корекция с цел да се коригира изкривяване в 10-годишния референтен процент на потенциалния растеж, породено от изключително високия темп на растежа на реалния БВП през 2015 г. Следвайки подхода, възприет от ирландските власти в изчисленията им за бюджета за 2017 г., Комисията използва средната стойност на потенциалния растеж през 2014 и 2016 г.

         (8)  От 2019 г. нататък целевият показател за разходите отразява корекция с цел да се коригира изкривяване в 10-годишния референтен процент на потенциалния растеж, породено от изключително високия темп на растежа на реалния БВП през 2015 г.

         (9)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.