               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 261 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Хърватия за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Хърватия за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 6 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта. Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно националната програма за реформи на Хърватия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Хърватия за 2014 г.

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Хърватия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Хърватия
                  7
               . В доклада се оценява напредъка на Хърватия в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за страната включва и резултатите от задълбочения преглед, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Хърватия са налице прекомерни макроикономически дисбаланси, които налагат решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално в условията на нисък растеж, забавено преструктуриране на предприятията и незначителна ефективност на заетостта е налице съществено увеличаване на рисковете, свързани с ниската конкурентоспособност, високите външни задължения и нарастващия държавен дълг в съчетание със слабо управление от страна на публичния сектор.

               (7)През март 2015 г. след публикуването на националния доклад хърватските органи започнаха диалог със службите на Комисията относно реформите, които са от най-необходими за преодоляване на прекомерните макроикономически дисбаланси. Органите подходиха към диалога по конструктивен начин и обявиха редица подходящи мерки, включително намаляване на парафискалните такси през 2016 г. и 2017 г., рационализиране на системата на държавните агенции и регионалните звена на централната държавна администрация, стимулиране на доброволното сливане на местните административни единици, намаляване на правната несигурност и укрепване на Държавната служба за одит. Подробно бяха формулирани планове за реформи в редица други области, като например намаляване на административната тежест за предприятията и подобряване на управлението на държавните предприятия. Въпреки това равнището на амбиция остава под очакванията в редица области, особено по отношение на затягането на правилата за ранно пенсиониране и публикуването и прилагането на изводите от прегледа на разходите, въпреки че бяха представени някои допълнителни мерки, които частично компенсират недостига.

               (8)Спрямо Хърватия понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2017 г., което не съответства на крайния срок, препоръчан от Съвета, който е 2016 г. Правителството планира постепенно да намали номиналния дефицит до  5,0 % от БВП през 2015 г., 3,9 % през 2016 г. и допълнително до 2,7 % от БВП през 2017 г. Според програмата за конвергенция съотношението на дълга към БВП се очаква да се увеличи до 92,5 % през 2017 г. и да се стабилизира като цяло на 92,4 % от БВП през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата изглежда леко оптимистичен, тъй като растежът е съпоставим, а усилието за консолидация е по-голямо в програмата отколкото в прогнозата на Комисията. Мерките за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2015 г. нататък са описани само частично. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. навременно и трайно коригиране на прекомерния бюджетен дефицит до 2016 г. не се очаква. Въз основа на размера на предприетите дискреционни мерки фискалното усилие през 2014 г. е в съответствие с препоръката на Съвета. Това важи и при стойностите с натрупване за 2014 г. и 2015 г. въпреки прогнозирания недостиг през 2015 г. Въпреки това (коригираното) изменение в структурното салдо за периода  2014—2015 г. е под препоръчаната стойност. През 2016 г. фискалното усилие е по-ниско от препоръката на Съвета. Поради това ще са необходими допълнителни структурни мерки. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Хърватия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)На 23 април 2015 г. Хърватия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (10)Хърватия в момента преразглежда своите разходи с оглед постигането на ефективност, по-специално на разходите за работни заплати, социално осигуряване и субсидии и осигуряването на достатъчен фискален капацитет, за да се даде приоритет на насърчаващи растежа разходи и инвестиции. Приходите на Хърватия от постоянните данъци върху недвижимото имущество като дял от БВП са сред най-ниските в ЕС. През последната година бяха предприети стъпки за подобряване на спазването на данъчното законодателство, включително мерки за борба с измамите с ДДС, и сега са необходими действия. Фискалната рамка на Хърватия бе подпомогната от неотдавнашните реформи, но все още са налице значителни предизвикателства. Слабостите по отношение на ефективния контрол на разходите и последователното прилагане на бюджетните ограничения оказват отрицателно въздействие върху фискалната политика и одитните констатации. Бързо увеличаващият се публичен дълг налага много по-активен подход към управлението на публичния дълг.

               (11)Пенсионната система страда от голям брой ранно пенсионирани лица, прекалено щедра система за ранно пенсиониране за някои професии и многобройни специални пенсионни схеми. Ранното напускане на пазара на труда е улеснено от сравнително ниските намаления на пенсиите или изобщо липсата на намаления за определени работници. Разликата между минималната възраст за ранно пенсиониране и законоустановената пенсионна възраст също е голяма в сравнение със средната стойност за ЕС, която е под три години. Освен това системата е силно фрагментирана, което свива разходите за нормалните пенсии. В резултат съотношението на ползите в пенсионната система е по-ниско отколкото в повечето държави членки, въпреки че разходите са сравними. Що се отнася до сектора на здравеопазването, периодично просрочените задължения продължават да пораждат фискални рискове. Предприети са мерки за рационализиране на финансирането на болниците, но съществуват рискове за изпълнението. Увеличението на бюджета с 10 % покрива нуждите от финансиране само частично; ще трябва да се направят допълнителни икономии по отношение на ефективността, за да се гарантира пълното премахване на просрочените задължения до 2017 г.

               (12)Ограниченото адаптиране на заплатите в периода след кризата изостри отрицателното въздействие върху заетостта. Комплексният анализ на определянето на заплатите и практиките за това определяне, завършен през 2014 г., разкри, че системата не е гъвкава, за да се адаптира към промените в макроикономическата среда. Конкретните слабости са свързани с големи различия между частния и публичния сектор, включително в държавните предприятия, разширяване на колективните трудови договори, така че в тях се включват лица, които не са ги подписали, и трудностите, свързани с прекратяването на остарелите споразумения. Анализът трябва да бъде последван от конкретни действия на политиката. Също така е важно да се наблюдават последиците от реформата на пазара на труда от 2013—2014 г.

               (13)Работната сила е неблагоприятно засегната от бързото застаряване на населението, съчетано с ниски равнища на активност, по-специално за младите хора и работниците над 50-годишна възраст. Въпреки разширяването на обхвата и на разходите за активни политики на пазара на труда техният ефект остава недостатъчен по отношение на дългосрочно безработните, по-възрастните работници и младите хора, които не участват във форма на заетост, образование или обучение.  Делът на лицата със завършено висше образование е сред най-ниските в ЕС. Несъответствията между търсените и предлаганите умения и слабостите в системата на образованието и обучението имат възпиращо действие за завършването на висше образование. Размерът на сивата икономика продължава да е трайно предизвикателство и води до широко разпространение на недеклариран труд. Мерките, които бяха определени в края на 2014 г. от комисията за борба срещу недекларирания труд, сега трябва да бъдат изпълнени. Понастоящем съществуват над 80 различни социални надбавки и програми. Консолидирането на обезщетенията е започнало, но са необходими допълнителни усилия за реформа през 2015 г. за подобряване на обхвата и адекватността на обезщетенията.

               (14)Разпределението на правомощията между националното и местното равнище е сложно и разпокъсано, което подкопава управлението на публичните финанси и ефективните публични разходи. Сегашното разпределение на функциите и административните слабости на местните органи пряко засягат редица области, като например събирането на данъци, предоставянето на социални обезщетения, управлението на европейските структурни фондове и Инвестиционния фонд, обществените поръчки и предоставянето на публични услуги. Като краткосрочна мярка органите възнамеряват да установят механизми, които да насърчават доброволното сливане или координиране на административните единици. В централната държавна администрация бяха предложени реформа и рационализация на системата на държавните агенции въз основа на анализ, завършен през 2014 г.

               (15)Стопанската среда в Хърватия страда от големи институционални слабости, включително законодателна нестабилност, слаб контрол на качеството на законодателството, високи разходи за постигане на съответствие, дискриминационни практики и прекомерни бариери за доставчиците на услуги, голяма административна тежест и множество парафискални такси, ниска степен на прозрачност и предвидимост в работата на административните органи, по-специално на местно равнище, неравномерно развити електронни комуникационни канали и дълги съдебни производства, по-специално в търговските съдилища, когато е необходимо обновяване на управлението на съдебните дела. Новата стратегия за борба с корупцията страда от липса на целенасоченост и достатъчна детайлност; това трябва да се преодолее чрез план за действие за изпълнение на стратегията.

               (16)Надзорът на публичните предприятия е непълен по отношение на дружествата, установени на местно равнище, и дъщерните дружества на големи публични предприятия. Органите планират да намалят броя на „стратегическите“ дружества, както и да ускорят програмата за приватизация. Нужен е по-нататъшен напредък по отношение на качеството на управлението, включително чрез укрепване и хармонизиране на наблюдението в различни държавни предприятия. Назначаването на членовете на надзорния съвет се характеризира с липса на прозрачност и изискванията за компетентност са относително слаби, което възпрепятства доброто управление на публичната собственост.

               (17)Да се въведе ефикасна и прозрачна рамка за ранно оздравяване и несъстоятелност е ключова предпоставка за облекчаване на значителната задлъжнялост, на която са подложени хърватските предприятия, и за насърчаване на култура на ранно преструктуриране и „втори шанс“. Оценката на законодателството относно процедурите, предшестващи производството по несъстоятелност, показва, че предварителната ефективност на настоящата законодателна рамка е сред най-ниските в ЕС. Започнала е реформа на нормативната уредба за обявяване в несъстоятелност, като парламентарното приемане е планирано през първата половина на 2015 г. Хърватската банка за възстановяване и развитие би могла да играе решаваща роля за възстановяването на Хърватия. Тя е пряко изложена на кредитен риск, който би могъл да повлияе на публичните финанси. Важно е тя да бъде поставена под финансов надзор и силно корпоративно управление. Има също така възможности за подобряване на структурата и прозрачността на нейните разпоредби за управление на отчетността. След появата на валутен и породен от валутата кредитен риск е необходимо дългосрочно решение, което да бъде пропорционално и справедливо, да има солидно правно основание и да акцентира върху подпомагането на повечето изпитващи затруднения заемополучатели.

               (18)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Хърватия и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя също оцени програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Хърватия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Хърватия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

               (19)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Хърватия и неговото мнение
                  8
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (20)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени в препоръки 1—6 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Хърватия да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит до 2016 г., като предприеме необходимите мерки през 2015 г. и укрепи бюджетната стратегия за 2016 г. Да публикува и приложи констатациите от прегледа на разходите. Да подобри контрола върху разходите на централно и местно равнище, в частност чрез създаване на механизъм за санкциониране на субектите, които нарушават бюджетните ограничения. Да приеме закон за фискалната отговорност и да укрепи капацитета и ролята на Държавната служба за одит. Да въведе постоянен данък върху недвижимото имущество и да подобри спазването на разпоредбите за ДДС. Да укрепи управлението на публичния дълг, по-специално чрез ежегодно публикуване на стратегия за управление на дълга и осигуряване на съответни ресурси.

               2.Да предотвратява ранното пенсиониране чрез увеличаване на санкциите за ранно напускане на пазара на труда. Да подобри адекватността и ефективността на пенсионните разходи чрез стесняване на определението за вредни и опасни професии. Да се справи с фискалните рискове в сектора на здравеопазването.

               3.Да преодолее слабостите в рамката за определяне на заплатите, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, за да се насърчи привеждането в съответствие на заплатите с производителността и макроикономическите условия. Да засили стимулите за безработните и неактивните лица да започнат платена трудова заетост. Въз основа на прегледа за 2014 г. да проведе реформата в системата на социалното осигуряване и допълнително да консолидира социалните надбавки чрез по-добро насочване и премахване на припокриването.

               4.Да намали степента на фрагментация и припокриване между нивата на управление на централно и местно равнище, като представи нов модел за функционално разпределение на правомощията и чрез рационализиране на системата на държавните агенции. Да повиши прозрачността и отчетността в публичния сектор, по-специално по отношение на назначаването на ръководни кадри и изискванията за компетентност. Да постигне напредък по включването на миноритарни пакети от акции на публични дружества и по приватизационните сделки.

               5.Важно е да намали парафискалните такси и да отстрани прекомерните бариери пред доставчиците на услуги. Да определи и изпълни мерки за подобряване на ефикасността и качеството на съдебната система, по-специално на търговски съдилища.

               6.Да засили рамките за процедурите преди и по време на производството по несъстоятелност на предприятията, с цел да се улесни преструктурирането на дълга и да се въведе процедура за лична несъстоятелност. Да увеличи капацитета на финансовия сектор в подкрепа на възстановяването с оглед на предизвикателствата, породени от високите необслужвани корпоративни заеми и ипотечни заеми в чуждестранна валута и слабите управленски практики в някои институции.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 261.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 30 final.

                     (8)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 513 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Латвия за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Латвия за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Латвия не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март 2017 г.
                  6

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Латвия не беше посочена като следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, която е отразена в препоръки 1—2 по-долу.

               (3)Докладът за Латвия за 2017 г.
                  7
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Латвия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките от предходните години, както и напредъкът на Латвия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 20 април 2017 г. Латвия представи националната си програма за реформи за 2017 г. и програмата си за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо ЕСИ фондовете,
                  8
                когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми по ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки за прилагането на тези правила
                  9
               .

               (6)По отношение на Латвия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството планира влошаване на номиналното салдо от балансирана позиция през 2016 г. към дефицит в размер на 0,8 % от БВП и 1,6 % от БВП съответно през 2017 г. и 2018 г., в резултат на значителна данъчна реформа, след което се планира подобрение на дефицита до 0,5 % от БВП през 2020 г. В програмата за стабилност се прогнозира структурното салдо да се влоши от 0,2 % от БВП през 2016 г. до -1,7 % от БВП през 2018 г. и да достигне -0,8 % от БВП през 2020 г. Тази тенденция съответства на средносрочната цел за структурен дефицит от 1 % от БВП и на разрешените отклонения, основаващи се на пенсионната реформа и на клаузата за структурна реформа в сектора на здравеопазването. Преизчисленото
                  10
                структурно салдо се очаква да се увеличи от -1,9 % от БВП през 2017 г. на -2,3 % от БВП през 2018 г., преди да спадне на -0,2 % от БВП през 2020 г. Според програмата за стабилност съотношението държавен дълг/БВП се очаква да остане около 40 % от БВП. Съдържащите се в програмата прогнози за растежа на БВП са до голяма степен в съответствие с прогнозата на Комисията за 2017 г., но те изглеждат подчертано благоприятни за 2018 г.

               (7)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Латвия да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2017 г. е ограничено до обезщетенията, свързани с цялостната пенсионна реформа и основната структурна реформа в сектора на здравеопазването. Като се вземат предвид тези обезщетения, структурното салдо ще може да се влоши с максимум 1,0 % от БВП през 2017 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. Латвия се очаква да спази това изискване през 2017 г. През 2018 г. Латвия следва да постигне своята средносрочна цел, като се отчетат обезщетенията, свързани с изпълнението на цялостната реформа на пенсионната система, предоставени за 2016 г., и обезщетенията, свързани със структурната реформа, предоставени за 2017 г., тъй като временните отклонения се пренасят за срок от три години. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. това е съвместимо с максималния номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  11
                в размер на 6,0 % през 2018 г., което съответства на влошаване на структурното салдо с 0,3 % от БВП. Ако политиката не бъде променена, в Латвия ще съществува риск от значително отклонение от това изискване. Като цяло Съветът е на мнение, че през 2018 г. ще са необходими допълнителни мерки за съобразяване с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (8)В Латвия се наблюдава голямо неравенство в доходите. Съотношението на доходите на най-богатите 20 % от домакинствата спрямо тези на най-бедните 20 % е достигнало 6,5 през 2015 г., което е сред най-високите в ЕС, въпреки че тази стойност леко е спаднала през 2016 г. Разликата в доходите преди и след данъчно облагане и социалните трансфери са сред най-ниските в ЕС. Данъчната система на Латвия е по-малко прогресивна отколкото в други държави — членки на ЕС, което допринася за голямото неравенство и бедността сред работещите. Данъчната тежест върху лицата с ниски доходи продължава да е сред най-високите в ЕС, като същевременно не се използва достатъчно потенциалът за генериране на приходи от данъци, които са по-малко вредни за растежа. Ниският дял на данъчните приходи в БВП ограничава ресурсите за устойчивото предоставяне на обществени услуги. Въпреки постигнатия известен напредък в борбата с данъчните измами, неспазването на данъчното законодателство продължава да бъде сериозно предизвикателство. В програмата за стабилност бе обявено въвеждането на данъчна реформа. Основните мерки включват намаляване на стандартната ставка на данъка върху доходите на физическите лица от 23 % на 20 %, увеличаване на основната надбавка, диференцирана според дохода, въвеждане на 0 % ставка на корпоративния данък за реинвестираните печалби и уеднаквяване на ставките на данъка върху капитала в размер на 20 %. Реформата е във връзка със специфична за държавата препоръка, доколкото се намалява данъчната тежест върху хората с ниски доходи. Въпреки това данъчната реформа е ограничена, що се отнася до пренасочването на данъчното облагане към източници, които са по-малко вредни за растежа, и постигането на заявената цел на политиката — увеличаване на дела на данъчните приходи в БВП.

               (9)Слабостите в основните социални предпазни мрежи допринасят за високото равнище на бедност и неравенство, включително за хората с увреждания и възрастните хора. Нивото на бедност сред хората с увреждания е едно от най-високите в Европа. Ниската степен на адекватност на социалните помощи, които не са се подобрили от 2009 г. насам, както и на пенсиите, не осигурява ефективна защита срещу бедността и социалното изключване. Реформата на минималния доход бе обявена през 2014 г., досега не е осъществена, което оказва отрицателно въздействие върху най-бедните домакинства, въпреки че средносрочните планове относно подкрепа на минималния доход са в процес на подготовка.

               (10)С намаляване на работната сила ръстът на трудовата заетост е слаб, а безработицата намалява бавно. По-добри перспективи за заетост има в центровете на икономическа активност, както и за висококвалифицираните работници, докато безработицата е по-разпространена сред нискоквалифицираните лица и лицата, живеещи в селските райони. В този контекст, повишаването на уменията на работната сила ще допринесе за справяне с тези въпроси. При все това, макар че привлекателността на професионалното образование се в подобрила, сегашната реформа на учебните програми на образованието с цел адаптиране спрямо съвременните изисквания за умения е довела до ограничен напредък. Въведена беше регулаторна рамка за ученето в процеса на работа и активното участие на социалните партньори и предприятията в прилагането ѝ е гарантирано. Освен това участието на безработните лица в активни мерки на пазара на труда е по-ниско отколкото в повечето други държави — членки на ЕС, но бяха предприети мерки за подобряване на това положение и те трябва да бъдат продължени. Участието в програми за учене през целия живот продължава да бъде ниско.

               (11)Въпреки че латвийските власти са успешно инициираха подходящи реформи в системата на здравеопазването, големите частни плащания от страна на пациентите, дългите опашки от чакащи, ниското равнище на публичните разходи и неефективното разпределение на услугите ограничават достъпа до здравно обслужване. Контролираните с квоти публични разходи водят до забавяне на лечението и пациентите или трябва да чакат дълго време, или трябва да заплащат със собствени средства за услугата, което оставя част от населението с неудовлетворени здравни нужди. Предприети бяха начални стъпки за реформиране на системата за осигуряване на качество и напредъкът следва да продължи да подобрява резултатите за пациентите и за населението. Налице е известен напредък в повишаване на ефективността на системата на здравеопазването, но са необходими допълнителна рационализация на болничния сектор, подобряване на достъпа до амбулаторни и първични здравни грижи, както и по-ефективна връзка между разпределените бюджетни средства и качеството на услугите и разходите.

               (12)Латвийските органи редовно прибягват до процедури за обществени поръчки за покупките в сектора на здравеопазването, но допълнително повишаване на ефективността може да се постигне чрез редовно използване на електронните обществени поръчки и централизираното закупуване, което ще осигури по-голяма прозрачност и ефективност на публичните разходи.

               (13)Слабостите в качеството на регулаторната уредба и ниската ефикасност на публичната администрация оказват отрицателно въздействие върху стопанската среда. През 2016 г. правителството представи амбициозен план за реформи за по-малоброен и по-професионален публичен сектор, който има за цел повишаване на ефективността чрез намаляване на персонала и централизиране на функциите за подкрепа, засилване на плащанията, основани на резултатите, и повишаване на прозрачността. Този план се ограничава до централната администрация, но значително повишаване на ефективността може да се реализира и на общинско равнище.

               (14)Корупцията продължава да възпрепятства стопанската среда в Латвия, а системата за предотвратяване на конфликтите на интереси остава негъвкава и формалистична, с недостатъчно проверки. Въпреки че реформата на системата за несъстоятелност в голяма степен е завършена, ефективното ѝ изпълнение трябва да се следи внимателно за справяне с ограничения брой случаи на преструктуриране и ниския процент на възстановяване на активи.

               (15)През последните три години бяха въведени мащабни реформи на висшето образование и публичната научноизследователска дейност за консолидиране на научноизследователските институти и за повишаване на качеството и значението на техните резултати. Въпреки това управленската и организационната структура на латвийското публично финансиране на научните изследвания остават неефективни, като функциите на финансиране са разпръснати между много институции. Неефикасното финансиране на публичната научноизследователска дейност води до много ниски научни резултати, липса на квалифицирани човешки ресурси както в публичния, така и в частния сектор, и ниски равнища на публично-частното сътрудничество. Интензитетът на научноизследователската и развойна дейност в Латвия продължава да е една от най-ниските в ЕС.

               (16)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Латвия и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Тя оцени също програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Латвия, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Латвия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (17)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището
                  12
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Латвия да предприеме следните действия в периода 2017—2018 г.:

               1.Да продължи своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, което предполага да постигне своята средносрочна бюджетна цел през 2018 г., като се вземат предвид обезщетенията, свързани с изпълнението на цялостната реформа на пенсионната система и структурните реформи, за които е предоставено временно отклонение. Да намали данъчното облагане за лицата с ниски доходи, като прехвърли тежестта към други източници, които са по-малко вредни за растежа, и като подобри спазването на данъчното законодателство.

               2.Да подобри адекватността на системата за социално осигуряване и повиши квалификацията на работната сила чрез ускоряване на реформата на учебните програми в професионалното образование. Да увеличи разходната ефективност на здравеопазването и достъпа до него, включително чрез намаляване на частните плащания и дългите периоди на чакане.

               3.Да повиши ефективността и отчетността в публичния сектор, по-специално чрез опростяване на административните процедури и засилване на режима на предотвратяване на конфликти на интереси, включително за синдиците.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 513 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  ОВ C92/01, 24.3.2017 г., стр. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 79 final.

                     (8)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методика.

                     (11)
                  Нетните разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

                     (12)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 527 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Обединеното кралство не беше посочено като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Обединеното кралство за 2017 г.
                  6
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Обединеното кралство в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките от предходните години, както и напредъкът на Обединеното кралство по отношение на националните му цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 21 април 2017 г. Обединеното кралство представи своята национална програма за реформи за 2017 г., а на 27 април 2017 г. — програмата си за конвергенция за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо ЕСИ фондовете,
                  7
                когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми по ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки за прилагането на тези правила
                  8
               .

               (5)Спрямо Обединеното кралство понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Ако през 2016—2017 г. бъде постигната навременна и трайна корекция, през периода 2017—2018 г. за Обединеното кралство ще се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за конвергенция за 2017 г. правителството очаква да коригира прекомерния дефицит до края на фискалната година 2016—2017, в съответствие с препоръката на Съвета от 19 юни 2015 г. с номинален дефицит от 2,7 % от БВП. След това се очаква номиналният дефицит да се увеличи леко до 2,8 % от БВП през 2017—2018 г., преди да спадне до 1,9 % от БВП през 2018—2019 г. В програмата за конвергенция не е посочена средносрочна бюджетна цел. Според програмата за конвергенция съотношението държавен дълг/БВП се очаква да се стабилизира около 87,5 % от 2016—2017 г. до 2018—2019 г., преди да спадне до 84,8 % от БВП през 2020—2021 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетните прогнози, е благоприятен. Макар необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита като цяло да са добре определени, рисковете от влошаване на икономическите перспективи застрашават постигането на планираното намаляване на дефицита.

               (6)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Обединеното кралство да прекрати съществуващия прекомерен дефицит до 2016—2017 г., и след коригиране на прекомерния дефицит, да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП през периода 2017—2018 г. за изпълнението на минималната средносрочна бюджетна цел. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. се очаква номиналният дефицит да достигне 2,7 % от БВП през 2016—2017 г. в съответствие с целта, препоръчана от Съвета. През 2017—2018 г. съществува риск от известно отклонение от изискванията на предпазните мерки.

               (7)С оглед на фискалното му положение, и по-специално равнището на дълга, Обединеното кралство се очаква допълнително да се адаптира към подходяща средносрочна бюджетна цел. Според общоприетата корекционна матрица съгласно Пакта за стабилност и растеж тази корекция означава изискване за номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  9
               , който не превишава 1,8 %. Това съответства на годишна структурна корекция от 0,6 % от БВП. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от известно отклонение от това изискване през периодите 2017—2018 г. и 2018—2019 г., взети заедно. В същото време Обединеното кралство на пръв поглед не се очаква да се съобрази с преходното правило за дълга през 2017—2018 г., но се очаква да се съобрази в периода 2018—2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Обединеното кралство трябва да бъде готово да предприеме допълнителни мерки от 2017—2018 г. за спазване на разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Все пак, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1466/97, в оценката на бюджетните планове и резултатите следва да бъде взет под внимание бюджетният баланс на държавата членка в контекста на условията на икономическия цикъл. Както се припомня в съобщението на Комисията, придружаващо тези специфични за всяка държава препоръки, в бъдещата оценка ще трябва надлежно да бъде взета предвид целта за постигане на фискална позиция, която да допринася за засилване на текущото възстановяване и да осигурява устойчивост на публичните финанси на Обединеното кралство. В този контекст Комисията възнамерява да използва приложимата свобода на преценка в контекста на условията на икономическия цикъл в Обединеното кралство.

               (8)Частните инвестиции постоянно са доста под средното за ЕС равнище, а публичните инвестиции са малко по-ниски. Производителността е значително под средното за Г-7 и е в застой от 2008 г. насам. Правителството поставя силен политически акцент върху повишаване на инвестициите за насърчаване на растежа на производителността. Основно предизвикателство е преодоляването на значителните слабости в капацитета и качеството на инфраструктурната мрежа на Обединеното кралство. Задръстванията по пътищата са големи и железопътният капацитет е все по-неадекватен в някои места с оглед на бързо нарастващото търсене. Съществува и все по-спешна необходимост от по-големи инвестиции в нов капацитет за производство и доставки на енергия. Планът за изпълнение за националната инфраструктура определя амбициозни планове за подобряване на икономическата инфраструктура на Обединеното кралство, а през 2016 г. бяха приети редица инвестиционни решения във връзка с големи транспортни и енергийни проекти. Въпреки това продължават да съществуват притеснения относно това дали могат да бъдат осигурени подходящи публични и частни инвестиции в инфраструктурата за преодоляване на изоставането по своевременен и разходно ефективен начин. Обединеното кралство има основно предизвикателство да увеличи предлагането на жилища. Хроничният недостиг на жилища допринася за високите и растящи цени на жилищата и води до значителни икономически и социални разходи, особено около полюсите на икономическия растеж. Реформираната система за планиране и наборът от допълнителни политики в областта на жилищното настаняване са донякъде по-благоприятни за засиленото жилищно строителство. Въпреки това има редица ограничения на предлагането на жилища, включително  много строго и сложно регулиране на пазара на земя и на жилищното строителство, като предлагането на нови жилища все още не съответства на  нарастването на търсенето.

               (9)Основните показатели на пазара на труда продължават да бъдат положителни, с ниско равнище на дълготрайната и младежката безработица като цяло. Въпреки това има възможности за подобрение в областта на нивата на неактивност, работата на непълно работно време и нископлатените работни места. Ръстът на доходите остава скромен, което е свързано със слабия растеж на производителността. Все още има опасения по отношение на предлагането, използването и развитието на уменията. Има съществени промени в политиката, насочени към уменията и професионалното развитие посредством реформи в техническото образование и стажовете. За повишаване на качество на програмите за стажове ще е необходимо насочване на усилията едновременно върху степента на квалификацията и върху съответната област на квалификация. Други стратегически важни спонсорирани начини за повишаване на уменията, особено за хората на възраст над 25 години, ще разширят предлагането на умения за държавата, предприятията и за физическите лица, които се стремят към напредък в кариерата. Съществуват също така предизвикателства, свързани с предлагането на детски заведения и на заведения за социални грижи, което допринася за високото равнище на заетост на жените на непълно работно време. Реформите в областта на грижите за децата до момента са постоянни, но постепенни. Вероятно е да настъпи сериозна промяна с пълното въвеждане на някои инициативи в тази област през следващите две години. В официалните заведения делът на децата на възраст под три години е сравнително нисък. Въпреки че наскоро предприетите мерки подобряват до известна степен наличността и достъпността на услугите за деца на възраст 3 и 4 г., те не решават въпроса с предлагането на детски заведения за деца под 3 години. В резултат на предварително обявените реформи и съкращения, по-специално в областта на подкрепата на работното място, резултатите от социалната политика, включително детската бедност, може да се окажат под натиск в краткосрочен и средносрочен план, особено в контекст на повишаване на инфлацията. Броят на децата, които живеят в условия на бедност в работещи домакинства, е сериозен повод за безпокойство.

               (10)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Комисията оцени и програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Обединеното кралство, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (11)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Обединеното кралство, като становището
                  10
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Обединеното кралство да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Да продължи своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, която се изразява в значителна структурна корекция за 2018 г. При предприемане на действия на политиката трябва да се обърне внимание на постигането на фискална позиция, която да допринася за засилване на текущото възстановяване и да осигурява устойчивост на публичните финанси на Обединеното кралство.

               2.Да предприеме по-нататъшни стъпки за насърчаване на предлагането на жилища, включително чрез реформи на правилата в областта на планирането, и тяхното изпълнение.

               3.Да се справи с несъответствията между търсените и предлаганите умения и да осигури развитие на уменията, включително чрез по-нататъшно укрепване на качеството на стажовете и чрез предоставяне на други финансирани пътища за развитие чрез допълнително образование.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2017) xxx.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 93 final.

                     (7)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Нетните разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

                     (10)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 502 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на България за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на България за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 16 ноември 2016 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че България е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за България
                  7
                за 2017 г. беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на България в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към България през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 22 февруари 2017 г.
                  8
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в България са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално в България продължават да се наблюдават дисбаланси, свързани с оставащите слабости във финансовия сектор и значителната задлъжнялост на предприятията в условията на висока дълготрайна безработица.

               (3)България не представи своята Национална програма за реформи за 2017 г. и своята Конвергентна програма за 2017 г. в определения срок.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо ЕСИ фондовете
                  9
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, Комисията може да поиска от държава членка да преразгледа и измени съответните си програми за ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки за прилагането на тези правила
                  10
               .

               (5)Спрямо България понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Правителството не представи своята Конвергентна програма за 2017 г. в определения от Регламент (ЕО) № 1466/97 срок.

               (6)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на България да постигне за 2017 г. годишна фискална корекция от 0,5 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел. Реалните данни показват, че България е постигнала своята средносрочна бюджетна цел през 2016 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г., се очаква структурното салдо да се влоши от излишък от 0,1% до дефицит от 0,4 % от БВП през 2017 г. и 0,3 % от БВП през 2018 г., ако политиката се запази непроменена. Въпреки това влошаване, се очаква структурното салдо да остане над средносрочната бюджетна цел и през двете години. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда България да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2017 и 2018 г.

               (7)Продължават усилията за подобряване на събирането на данъците. Въпреки подобренията спазването на данъчното законодателство продължава да е проблематично. Сенчестата икономика и недекларираният труд остават широко разпространени. Свързаната с данъчното облагане административна тежест е значителна. Мерките за намаляване на бюрокрацията явно са довели до ограничени резултати досега и няма признаци за значително подобряване на доброволното спазване на данъчното законодателство. При тези обстоятелства правоприлагането е от възлово значение не само за упражняването на контрол, но и за укрепването на превенцията срещу неспазването на данъчното законодателство. В Плана за действие към Единната националната стратегия за 2015—2017 г. за повишаване на събираемостта на приходите, справяне със сенчестата икономика и намаляване на разходите за спазване на законодателството се оказва полезен инструмент, особено за оценката и подобряването на координацията и ефективността на редица административни органи, работещи в областта на данъчното облагане. Един ex post анализ на въздействието на специфичните мерки би могъл да допринесе за правилното оценяване, планиране и насочване на бъдещите мерки за спазване на данъчното законодателство. Тези мерки ще заменят настоящата стратегия, която изтича в края на 2017 г.

               (8)Органите, след консултации и в сътрудничество с компетентните европейски органи, извършиха анализи на качеството на активите и тестове за устойчивост в банковия и застрахователния сектор, както и анализ на активите на частните пенсионни фондове. Въпреки че тези резултати потвърдиха солидността на сектора като цяло, те разкриха и зони на уязвимост, включително в някои институции от системно значение. Тъй като последващите мерки все още не са напълно приведени в действие, източникът на уязвимост остава. Освен това някои въпроси, сред които оценката на неликвидните финансови инструменти и активи, както и експозициите към свързани лица, не бяха решени напълно в трите прегледа. Надзорните органи биха могли да възприемат по-консервативен подход за справянето с тези проблеми. Сред нерешените въпроси в застрахователния сектор са също третирането на някои договори за презастраховане, някои застрахователни вземания и надзорът на групово равнище.

               (9)За да се отстрани възможността подобни дисбаланси да се появят отново в бъдеще, трябва да бъдат финализирани мерките за подобряване на банковия надзор , а за подобряването на небанковия надзор са необходими допълнителни усилия. Отстраняването на активите, чиято стойност е трудно определима, и на нездравите търговски практики, включително кредитирането на свързани лица и сделките между тях, продължават да бъдат основни предизвикателства за органите. Българската народна банка започна план за реформиране и развитие на банковия надзор, основаващ се също на заключенията на Световната банка и МВФ. Понастоящем този план се прилага, но може да се наложи да бъде изменен с оглед на констатациите на програмата за оценка на финансовия сектор. Недостатъците в надзора, разкрити в прегледите на застрахователните дружества и пенсионните фондове, подчертават необходимостта Комисията за финансов надзор да разработи и изпълни всеобхватен план за засилване на надзора, включително като подобри собственото си вътрешно управление и функциониране. За да се гарантира пълно доверие, този план следва да се основава на най-добрите международни практики в областта и следва да бъде изготвен и прилаган в тясно сътрудничество с европейските органи, а при необходимост да включва принос от доставчици на услуги — трети страни.

               (10)Дълговете на предприятията остават големи (много над тези на сравними държави), което натоварва балансите на дружествата и потенциално ограничава търсенето на кредити и инвестициите в средносрочен план. За да бъде понижено все още високото равнище на необслужвани заеми на предприятията, органите следва да улеснят процеса на преструктуриране на банките, като мобилизират широк набор от инструменти. Например, ускоряването на реформата на нормативната уредба за несъстоятелността би подобрило правната среда за отстраняването на лошите дългове и предоставянето на възможности за извънсъдебно преструктуриране. Освен нормативната уредба за несъстоятелността, инструментариумът може да включва насоки за надзор на банките с особено високи равнища на необслужвани заеми. Това ще направи по-прозрачни данните за качеството на активите и ще допринесе за задълбочаването на вторичния пазар на необслужвани заеми.

               (11)Последните тенденции на пазара на труда са положителни, но остават структурни проблеми. Работната сила продължава да се свива поради застаряването на населението в съчетание с емиграция. Тъй като икономиката преминава през структурни промени, от съществено значение е да се оползотвори неизползваният потенциал от работна ръка. Понастоящем пазарът на труда се характеризира с висока дълготрайна безработица и липса на активност, ограничено включване на младите хора на пазара на труда и недостига на умения, както и несъответствието между търсените и предлаганите умения. Макар че през 2016 г. безработицата спадна под средното равнище за ЕС, сериозни предизвикателства все още са делът на дълготрайната безработица и делът на младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, както и малкият процент на заетост сред нискоквалифицираните лица. С оглед на тези предизвикателства активните политики по заетостта не са достатъчно насочени към групите в неравностойно положение и техните нужди, което възпрепятства тяхната пригодност за заетост. Освен това недостатъчното интегриране на социалните службите по заетост и социалните служби за получателите на социални обезщетения може да ограничи участието им на пазара на труда.

               (12)Подобряването на резултатите от образованието и по-активното предоставяне на качествено приобщаващо общо образование продължават да бъдат предизвикателства с възможни последствия за бедността. Въпреки че рискът от бедност или социално изключване при децата е намалял слабо, той остава един от най-големите в ЕС и е тясно свързан с образователното равнище на родителите. Резултатите по отношение на основните умения, съгласно измерването им по PISA 2015, показват, че делът на учениците със затруднения по четене, математика и точни науки остава един от най-големите в ЕС. Все още предстои да бъде разработена планираната методика за подобряване на финансирането на училищата. Целта е да се подкрепят по-справедливите резултати, като се предостави допълнителна подкрепа за училищата със слаби резултати. Децата от семейства с по-нисък социално-икономически статус, особено от ромски семейства, нямат равни възможности за образование, включително в ранна възраст. Професионалното образование и обучение е в процес на реформиране, но неговото качество и сътрудничество с предприятията и социалните партньори са недостатъчни. Продължава да се разгръща дуалното образование. Във висшето образование финансирането, основано на резултатите, има за цел да подобри качеството и адекватността на образованието спрямо пазара на труда.

               (13)Ограничената достъпност, слабото финансиране, емиграцията на специалисти и слабите здравни резултати продължават да бъдат главните предизвикателства в здравеопазването. Слабото покритие на здравното осигуряване, включително слабото покритие на публичните амбулаторни медицински услуги и високото равнище на преките плащания от страна на пациентите затрудняват достъпа на някои граждани до здравно обслужване. Ако бъдат изпълнени напълно, приетите наскоро мерки, като например селективните договори за болнични услуги въз основа на Национална здравна карта, имат потенциала да подобрят равнопоставеността и достъпа до здравно обслужване.

               (14)Въпреки че все още е сред най-ниските в ЕС, равнището на минималната работна заплата в България , значително нарасна от 2011 г. насам. Ограничен напредък бе отбелязан и при създаването на обективен механизъм за нейното определяне, въпреки споразумението между работодателите и профсъюзите относно критериите. Липсата на прозрачен механизъм, който да взема предвид икономическите и социалните критерии, условията на пазара на труда и институционалния аспект на прилагането им, може да застраши правилния баланс между целите на подпомагането на заетостта и конкурентоспособността и защитата на трудовите доходи. Въпреки известното напрежение между социалните партньори при неуспешните преговори за минималните социалноосигурителни прагове за 2017 г., социалният диалог в страната продължава да функционира.

               (15)Високият дял на хората, живеещи в риск от бедност или социално изключване, остава значително икономическо и социално предизвикателство. България все още е най-бедната държава в ЕС, като групите в неравностойно положение, като например ромите, децата, възрастните хора и живеещите в селските райони, са засегнати несъразмерно от бедността. След няколко години на устойчиви подобрения равнището на риска от изпадане в бедност за възрастните хора се влоши значително. Възрастните жени са изложени на особено голям риск от бедност или социално изключване поради типичния за тях по-кратък период на пенсионно осигуряване. Въпреки че относителната бедност на децата се подобрила, равнището на бедност сред тази група остава много високо. С приемането на новия план за действие деинституционализацията на децата продължава с набраната скорост. Процесът обаче все още изостава при възрастните хората и тези с увреждания. Неравенството в доходите представлява значителен и нарастващ проблем. Съотношение между доходите на най-богатите 20 % от домакинствата и на най-бедните 20 % се е увеличил от 6,1 през 2012 г. на 7,1 през 2015 г. и е сред най-големите в ЕС. В България разликата между неравенството в доходите преди и след данъчно облагане и социални трансфери е сред най-малките в ЕС. Системата за социална закрила, включително схемата на общия минимален доход (състояща се от месечни социални помощи и помощи за отопление), не осигурява подходящо равнище на подкрепа. Броят на хората, ползващи се от социални обезщетения, остава малък поради силно ограничителните условия за получаване на обезщетения. Равнището на минималния доход остава ниско, не е актуализирано от 2009 г. и не съществува прозрачен механизъм за коригирането му.

               (16)Бяха въведени мерки за подобряване на системата за възлагане на обществени поръчки, но все още предстои да се почувства тяхната конкретна добавена стойност. Трябва да бъде гарантирано подходящо и ефикасно прилагане на новата система за предварителен контрол, основана на риска. Изпълнението на препоръките, направени в прегледа на системата за обжалване, продължава да бъде предизвикателство, тъй като ефикасните средства за правна защита са от ключово значение за осъществяването на важни проекти. След като бъде оценен, административният капацитет на Агенцията по обществени поръчки, ще трябва да бъде адаптиран, за да отрази функциите на Агенцията. Освен това административният капацитет на възлагащите органи следва да бъде засилен, включително благодарение на подкрепата, предоставяна от Агенцията по обществени поръчки и централните органи за покупки, на централната администрация, общините и здравеопазването. Все още предстои да бъде приключена работата по въвеждането на електронни обществени поръчки с цел увеличаване на прозрачността на обществените поръчки. Гарантирането на безпристрастността на процедурите за възлагане на обществени поръчки и предотвратяването на евентуални конфликти на интереси продължават да бъдат важни въпроси. Въпреки неотдавнашните реформи, предназначени да модернизират публичната администрация, ефективността и ефикасността на публичните институции остават ограничени. През 2016 г. бяха приключени редица правни изменения за създаването на подходяща нормативна уредба, но правоприлагането и изпълнението им по ефективен и систематичен начин представляват предизвикателство.

               (17)През 2016 г. България прие съществени реформи, за да разсее непрекъснатите опасения по отношение на независимостта и качеството на своята съдебна система. Тъй като тези реформи бяха приети едва наскоро, все още е твърде рано за оценка на тяхното въздействие. В редица области са необходими допълнителни стъпки. Корупцията също остава голям проблем за България и продължава да тежи върху инвестициите, както на национално, така и на местно равнище. През 2015 г. органите представиха амбициозна стратегия за борба с корупцията, но прилагането ѝ все още се намира на ранен етап. Политиката на България за борба с корупцията продължава да бъде възпрепятствана от слабите и фрагментирани институции, слабите резултати в преследването на случаи на корупция по високите етажи и колебливата парламентарна подкрепа за реформи. В рамките на Механизма за сътрудничество и проверка България получава препоръки в областите на съдебната реформа и борбата с корупцията и организираната престъпност. Ето защо тези области не са включени в специфичните за всяка държава препоръки за България.

               (18)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на България и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Тя оцени също предприетите последващи действия във връзка с препоръките към България, отправени през предходните години.

               (19)С оглед на тази оценка становището на Съвета е, че се очаква България да спази Пакта за стабилност и растеж.

               (20)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка, препоръките на Съвета, направени по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, са отразени в препоръки 2 и 3 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на България да предприеме следните действия през 2017 и 2018 г.:

               1.Да продължи да подобрява събирането на данъците и спазването на данъчното законодателство, включително чрез цялостен пакет от мерки за периода след 2017 г. Да ускори прилагането на мерките за намаляване на размера на неформалната икономика, по-специално на недекларирания труд.

               2.Да предприеме последващи мерки по прегледите на финансовия сектор, по-специално по отношение на презастрахователните договори, надзора на групово равнище , активите, чиято стойност е трудно да се определи, и експозициите към свързани лица. Да подобри банковия и небанковия надзор посредством изпълнението на подробни планове за действие в тясно сътрудничество с европейските органи. Да улесни намаляването на все още високото равнище на необслужвани заеми на предприятията, като се основава на пълен набор от инструменти, включително чрез ускоряване на реформата на нормативната уредба за обявяване в несъстоятелност и чрез насърчаване на функциониращ вторичен пазар за необслужвани заеми.

               3.Да подобри насочването на активните политики по заетостта и интеграцията между службите по заетостта и социалните служби за групите в неравностойно положение. Да увеличи предоставянето на качествено общо образование, по-специално за ромите. Да увеличи покритието на здравното осигуряване, да намали преките плащания от страна на пациентите и да се справи с недостига на здравни специалисти. В консултация със социалните партньори да състави прозрачен механизъм за определянето на минималната работна заплата. Да подобри обхвата и адекватността на минималния доход.

               4.Да гарантира ефективното прилагане на Националната стратегия за развитие на сектора обществени поръчки за периода 2014—2020 г.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 502 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD(2017) 68 final/3.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 268 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            с оглед да се отстрани наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел в Румъния
            {SWD(2017) 174 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               с оглед да се отстрани наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел

                  в Румъния

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 10, параграф 2, втора алинея от него,

               като взе предвид препоръката на Комисията,

               като има предвид, че:

               (1)Съгласно член 121 от Договора за функционирането на Европейския съюз държавите членки трябва да насърчават стабилни публични финанси в средносрочен план чрез координиране на икономическите политики и многостранно наблюдение, за да се избегне възникването на прекомерен държавен дефицит.

               (2)Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.

               (3)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Румъния да ограничи отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и да постигне годишна фискална корекция от 0,5 % от БВП през 2017 г., освен ако средносрочната бюджетна цел е спазена с по-ниско усилие
                  2
               .

               (4)Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. и данните за резултатите от 2016 г., потвърдени от Евростат, през 2016 г. структурното салдо се е влошило от -0,6 % от БВП (т.е. над средносрочната бюджетна цел от -1 % от БВП) до -2,6 % от БВП, което означава значително отклонение от средносрочната бюджетна цел (отклонение от 1,6 % от БВП). Нарастването на държавните разходи, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и еднократните приходи, бе доста над целевия показател за разходите, което показва значително отклонение (отклонение от -2,0 % от БВП). Разликата в показателите се обяснява главно с това, че в техните изчисления са използвани различни проценти на годишния номинален потенциален ръст на БВП. Независимо от тази разлика, и двата показателя потвърждават наличието на значително отклонение от изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж през 2016 г.

               (5)На 16 май 2017 г., след цялостна оценка, Комисията счете, че в Румъния съществува наблюдавано значително отклонение от средносрочната бюджетна цел, и отправи предупреждение към Румъния в съответствие с член 121, параграф 4 от ДФЕС и член 10, параграф 2, първа алинея от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (6)В съответствие с член 10, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕО) № 1466/97 в рамките на един месец от датата на приемане на предупреждението Съветът следва да отправи препоръка към съответната държава членка да предприеме необходимите мерки на политиката. Съгласно регламента в препоръката се определя срок от не повече от пет месеца за справяне с отклонението в държавата членка. На тази основа крайният срок 15 октомври 2017 г., в който Румъния да се справи с отклонението, изглежда подходящ. В рамките на този срок Румъния следва да докладва относно действията, предприети в отговор на настоящата препоръка.

               (7)Структурното салдо на Румъния през 2016 г. се оценява на 1,6 % от БВП, което е далеч от средносрочната бюджетна цел. Въз основа на разликата между фактическия и потенциалния БВП в прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г., на Румъния ще се намира в нормална икономическа ситуация през 2017 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг на Румъния е под прага от 60 % от БВП. Изискваното минимално структурно подобрение, предвидено от Регламент (ЕО) № 1466/97 и матрицата на корекциите, в което са отчетени преобладаващите икономически условия и евентуални опасения във връзка с устойчивостта, възлиза на 0,5 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. се очаква влошаване на структурното салдо с 1,3 % от БВП през 2017 г. Поради това минималното структурно подобрение от 0,5 % от БВП през 2017 г. означава необходимост да се предприемат мерки с общ резултат от 1,8 % от БВП в сравнение с настоящия основен сценарий от прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. Предвид големия размер на изискваната структурна консолидация, произтичаща от минималната корекция, изисквана от ПСР, е целесъобразно да не се налагат никакви допълнителни корекции в допълнение към минималното изискване от 0,5 % от БВП.

               (8)Изискваното подобрение на структурното салдо с 0,5 % от БВП през 2017 г. е в съответствие с номиналния темп на растеж на нетните първични държавни разходи, ненадвишаващи 3,3 % през 2017 г.

               (9)Съгласно прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. бюджетният дефицит ще възлиза на 3,5 % от БВП през 2017 г., което е над референтната стойност от 3 % от БВП по Договора. Изискваната корекция на структурното салдо също изглежда подходяща, за да се гарантира, че Румъния спазва прага от 3 % от БВП за бюджетния дефицит през 2017 г.

               (10)Целесъобразно е тази препоръка да се оповести публично.

               (11)С оглед на постигането на бюджетните цели, е от решаващо значение Румъния да приеме и строго да прилага необходимите мерки, както и да следи отблизо развитието на текущите разходи,

               ПРЕПОРЪЧВА:

               (1)Румъния следва да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 3,3 % през 2017 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,5 % от БВП, като по този начин страната застава на подходящ път на корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел.

               (2)Румъния следва да използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита. Мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират трайно подобрение на структурното салдо по консолидирания държавен бюджет, като същевременно подкрепят растежа.

               (3)Румъния следва да докладва на Съвета до 15 октомври 2017 г. за предприетите действия в отговор на горепосочената препоръка.

               Адресат на настоящата препоръка е Румъния.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ C 299, 18.8.2016 г., стр. 73.