title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Франция за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета по Програмата за стабилност на Франция за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/39

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Франция за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета по Програмата за стабилност на Франция за 2018 г.
      (2018/C 320/09)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Съветът надлежно взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 22 ноември 2017 г. Комисията също прие Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Франция ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) (наричана оттук нататък „Препоръка за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Франция следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на Препоръката за еврозоната, както е посочено в препоръките по-долу, по-специално препоръки 1 и 2.

                  (3)

                  Докладът за Франция за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бяха оценени напредъкът на Франция в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за всяка държава препоръки, приети през предходните години, и напредъкът на Франция по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Той включва също така задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който също бяха публикувани на 7 март 2018 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че във Франция са налице макроикономически дисбаланси. По-специално слабостите произтичат от големия държавен дълг и слабата динамика на конкурентоспособността в условия на нисък ръст на производителността. Рискът от неблагоприятни последици за френската икономика и — предвид нейния мащаб — от отрицателен ефект върху икономическия и паричен съюз е особено голям.

                  (4)

                  На 25 април 2018 г. Франция представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове („ЕСИ фондове“) за периода 2014 — 2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  След навременната и трайна корекция на прекомерния дефицит и Решение (ЕС) 2018/924 на Съвета (6) за отмяна на процедурата при прекомерен дефицит понастоящем спрямо Франция се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира постепенно да подобри салдото на консолидирания държавен бюджет от – 2,6 % от БВП през 2017 г. до + 0,3 % от БВП през 2022 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,4 % от БВП — не се планира да бъде постигната през периода, обхванат от програмата за стабилност за 2018 г. Според програмата за стабилност за 2018 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 97,0 % през 2017 г. до 89,2 % през 2022 г. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен. Същевременно необходимите мерки в подкрепа на планираните цели за дефицита от 2019 г. нататък не са достатъчно конкретни.

                  (7)

                  На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Франция да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични (7) държавни разходи не надвишава 1,2 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. В същото време се посочва, че оценката на проекта на бюджетния план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да вземат предвид целта за постигане на фискална позиция, допринасяща за засилването на процеса на възстановяване и за гарантиране устойчивостта на публичните финанси. След оценката от Комисията на стабилността на процеса на възстановяване във Франция, като същевременно се отдава дължимото внимание на предизвикателствата пред неговата устойчивост, извършена в контекста на нейното становище по проекта на бюджетен план на Франция за 2018 г, не е нужно да бъдат взети предвид допълнителни елементи в това отношение. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от значително отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2018 г.

                  (8)

                  През 2019 г., с оглед на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП на Франция над 60 % от БВП и прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП от 0,6 %, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи следва да не надвишава 1,4 %, което съответства на годишна корекция на структурното салдо в размер на 0,6 % от БВП, произтичащи от общоприетата корекционна матрица на изискванията в рамките на Пакта за стабилност и растеж. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. при непроменена политика, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2019 г. и през 2018 г. и 2019 г. взети заедно. Според прогнозите Франция няма prima facie да се съобрази с преходното правило за дълга през 2018 г. и 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че от 2018 г. трябва да се предприемат необходимите допълнителни мерки, за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Би било разумно използването на извънредните приходи за допълнително намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП.

                  (9)

                  Равнището на публичните разходи във Франция е най-високото в Съюза. Съотношението на разходите се очаква да достигне 56,0 % от БВП през 2018 г., което е с 10,6 процентни пункта по-високо в сравнение със средното за Съюза. Въпреки че стратегията за консолидация през последните години извлече полза най-вече от намаляването на лихвените проценти и съкращаването на публичните инвестиции, малко вероятно е лихвените ставки да останат ниски в средносрочен план и намаляването на продуктивните инвестиции би могло да навреди на бъдещия икономически потенциал. Прегледите на разходите от 2014 г. насам не доведоха до значителни икономии и повишаването на ефикасността беше ограничено поради липса на подходящи последващи действия и ниско равнище на политическа ангажираност. Последната стратегия за преглед на разходите бе преустановена и ще бъде заменена с Публично действие 2022 (Action Publique 2022), чиито принципи са изложени в мандата, даден от правителството през октомври 2017 г. Комитетът за публично действие 2022 (Comité Action Publique 2022) предстои да изработи доклад преди лятото на 2018 г. и да направи анализ на това какви мерки е необходимо да се вземат. Въпреки това, все още не са предложени ясно определени мерки и нови икономии в тази рамка ще бъдат постигнати едва от 2020 г. нататък. Бързото прилагане на мерки за съкращаване на разходите ще подпомогне усилията за преодоляване на сегашните потребности за фискална консолидация в средносрочен план.

                  (10)

                  Понастоящем във Франция съществуват едновременно 37 различни пенсионни схеми. Те се отнасят до различни групи работници и функционират съобразно различни набори от правила. Постепенното унифициране на правилата ще подобри прозрачността на системата, ще подобри справедливостта между поколенията и ще улесни мобилността на работната ръка. Хармонизирането на правилата за изчисляване също би допринесло за по-добър контрол на публичните разходи. Въпреки че вече приетите пенсионни реформи се очаква да намалят равнището на публичните пенсионни разходи към БВП в дългосрочен план, по-опростена и по-ефективна пенсионна система ще доведе до допълнителни спестявания и ще помогне за смекчаване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси в средносрочен план. Според неотдавнашно проучване от La Fondation pour la recherche sur les administrations et les politiques publiques (iFRAP) привеждането в съответствие на различните пенсионни схеми в публичния и частния сектор би могло да доведе до повече от 5 милиарда евро икономии на публични разходи до 2022 г.

                  (11)

                  Равнището на безработицата спадна от 10,4 % през 2015 г. на 9,4 % през 2017 г. и се предвижда да намалее допълнително през следващите години, а равнището на заетостта нарасна до 70,6 % през 2017 г. Въпреки това, условията на пазара на труда за младите хора, нискоквалифицираните работници и хората с мигрантски произход (от първо и второ поколение) все още са по-трудни. През 2017 г. само 55,6 % от хората, родени извън ЕС (на възраст 20 — 64 години), са били назначени на работа, което е със 17,0 процентни пункта по-ниско от стойността за родените във Франция. Жителите на районите в най-неблагоприятно положение (Quartiers de la politique de la ville), включително на хората с мигрантски произход, продължават да се сблъскват с трудности на пазара на труда. Независимо от мерките, предприети от публичните власти, въздействието на социално-икономическия и мигрантския произход върху учебните резултати е сравнително голямо и възпрепятства интеграцията на пазара на труда. Съществуват също така доказателства за дискриминационни практики на пазара на труда. Ефективна и активна подкрепа на заетостта, включително езиково обучение, интензивни професионални консултации и подкрепа за наемането на работа, и по-решителни действия за борба с дискриминационните практики, са от ключово значение за насърчаването на равните възможности на пазара на труда.

                  (12)

                  Приетият през 2016 г. Закон за труда, с който се модернизира социалният диалог и се подсигуряват методите за професионално развитие, има за цел да подобри способността на дружествата да се адаптират към икономическите цикли и да намали дела на работещите на временни договори. Въпреки че повече хора биват наемани на работа на безсрочни договори, сегментирането на пазара на труда продължава да бъде предизвикателство и преходът към повече безсрочни форми на заетост следва да бъде насърчаван. В този контекст е важно да се финализира прилагането на текущата амбициозна програма за реформа, която включва приетата неотдавна реформа на трудовото право, планираната реформа на системата за обезщетения при безработица и реформата на системата за професионално образование и обучение, включително чиракуването.

                  (13)

                  Постепенното прилагане на мерки за намаляване на данъчната тежест върху труда подобри разходната конкурентоспособност на Франция от 2013 г. насам, но натрупаните загуби от минали години все още не са възстановени. При средна работна заплата през 2016 г. Франция все още има едни от най-високите ставки на социалноосигурителните вноски на работодателите в Съюза като дял от общите разходи за труд. Съществуващите мерки на политиката за намаляване на разходите за труд се очаква да бъдат допълнително укрепени и засилени от 2019 г., обявеното преобразуване на данъчния кредит за повишаване на конкурентоспособността и заетостта (CICE) в едно общо намаляване на социалноосигурителните вноски за работодателите и въвеждането на допълнителни отстъпки за по-ниските заплати за насърчаване на заетостта на нискоквалифицираните работници.

                  (14)

                  От 2013 г. насам минималната работна заплата във Франция следва своите правила за индексиране без каквито и да било скокове ad hoc. В резултат на това тя нарасна с по-бавни темпове от референтните заплати (1,23 % през 2017 г. в сравнение с 1,31 % за средната заплата), в контекста на ниска инфлация и слабо увеличение на заплатите. Въпреки че минималната работна заплата е висока в международен мащаб в сравнение със средната работна заплата, разходите за труд при минималната работна заплата са били намалени значително чрез намаления на социалноосигурителните вноски. Тези намаления ще се засилят и ще станат постоянни, считано от 2019 г. Въпреки че индексирането на минималната работна заплата е важно, за да се съхрани покупателната способност на работниците, настоящият механизъм (единствен в Съюза) би могъл да ограничи корекциите на заплатите към променящите се условия, което води до потенциални отрицателни последици за конкурентоспособността. Група от независими експерти ежегодно оценява минималната работна заплата и представя необвързващи становища относно нейното развитие. През 2017 г. групата препоръча преразглеждане на разпоредбата за индексиране, например като я ограничава единствено до индексация, свързана с инфлацията.

                  (15)

                  Настоящата система за първоначално професионално образование и обучение не подкрепя в достатъчна степен интеграцията на пазара на труда в частност, тъй като значителна част от учащите се следва направления с ограничени перспективи за заетост. Освен това френските учащи се в областта на професионалното образование и обучение постигат учебни резултати, които са много по-ниски от средното за Съюза, докато тези в общото образование се справят много по-добре. В този контекст за подпомагането на младежката заетост и насърчаване на равните възможности е от съществено значение да се предприемат мерки за насърчаване на чиракуването, което се свързва с по-добри перспективи за заетост, заедно с мерки за подобряване на резултатите в училище. В същото време, също са важни подобряването на достъпа до постоянно обучение за нискоквалифицирани работници и търсещи работа лица и насърчаване постигането на по-висока квалификация, наред с подходящи насоки за обучение. Поради тези предизвикателства, и по-специално поради необходимостта да се подобри управлението на системата, да се осигури приложимост на пазара на труда, качество и достъп до обучение и сигурни преходи на пазара на труда, правителството представи на 27 април 2018 г. проект на закон за реформиране на системата за чиракуване и за продължаващо професионално образование и обучение. Освен това, националната програма за реформи през 2018 г. потвърждава намерението за осъществяване на инвестиционния план за 14 милиарда евро за умения и дава възможност за допълнителна реформа на училищното първоначално професионално образование.

                  (16)

                  Като цяло системата за социална закрила дава добри резултати. Неравенството в доходите след трансфери са под средните за Съюза и, въпреки неотдавнашното увеличение, броят на хората, изложени на риск от бедност и социално изключване, остава сравнително нисък. Въпреки това някои групи, по-специално семействата с един родител, хората, които не са родени в Съюза, и хората, живеещи в градски райони в неблагоприятно положение, са изложени на по-висок риск от бедност. Достъпът до подходящо жилищно настаняване за хората, живеещи в условия на бедност, продължава да буди безпокойство. Въпреки неотдавнашните подобрения, в някои области все още има недостиг на социални жилища.

                  (17)

                  Въпреки текущите реформи за намаляване на данъчната тежест за дружествата и в подкрепа на продуктивните инвестиции, френската данъчна система продължава да се характеризира с висока степен на сложност, с данъчни разходи, неефикасни данъци и данъци върху производството, които са пречки пред доброто функциониране на бизнес средата. Големият брой данъчни разходи (данъчен кредит, освобождавания, данъчни облекчения) създава допълнителна тежест за предприятията, и по-специално МСП, под формата на увеличени разходи за привеждане в съответствие и несигурност. Това също така създава допълнителни разходи за контрол за данъчната администрация. Данъчните разходи ще се увеличат още повече на брой и стойност по силата на закона за бюджета за 2018 г. и са на път да достигнат 99,8 милиарда евро през 2018 г. (4,2 % от БВП) през 2018 г., в сравнение с 93 милиарда евро през 2017 г. Освен това са били идентифицирани около 192 данъка, носещи малки приходи (по-малко от 150 милиона евро на година), но само много ограничен брой са били премахнати от 2014 г. насам (8). И накрая, данъците върху производството във Франция са много високи в Съюза (9) (3,1 % от БВП през 2016 г.), те се състоят главно от данъците върху капитала и труда, които дружествата дължат в резултат на участието си в производствена дейност, независимо от техните икономически показатели.

                  (18)

                  Пазарните услуги представляват над 50 % от добавената стойност, 40 % от заетостта и 20 % от добавената стойност в промишлеността за производство за износа през 2016 г. Въпреки това, докато конкуренцията на пазара на услуги се отразява на цялата икономика, тя все още е възпрепятствана от нормативните изисквания и административната тежест, които също така възпрепятстват способността на дружествата да се разрастват. Ако са достатъчно амбициозни и изцяло изпълнени, реформите в областта на услугите биха могли да окажат значително положително икономическо въздействие. Като се дава приоритет на усилията за реформа, е важно да се вземе предвид икономическото значение и резултатите на подсекторите на услугите. Подход, основан на показатели, използван за определяне на приоритетните реформи в сектора на услугите, посочва редица бизнес услуги (архитектурни и инженерни дейности, правни и счетоводни дейности, административни и спомагателни услуги), търговията на дребно, хотелиерството и ресторантьорството, здравеопазването. В специфичната област на професионалните услуги законът за растеж, активност и равни икономически възможности („Законът Макрон“) от 6 август 2015 г. намали ограниченията в ограничен брой професии, най-вече юридически професии. Продължава да има място за допълнителни реформи в областта на професионалните услуги. По-нататъшните реформи биха могли да бъдат насочени към определени ограничения за влизане и ограничения за упражняване на дейност (например запазени дейности, ограничения на правото на глас, ограничения на дяловото участие, мултидисциплинарни ограничения и ограничения под формата на numerus clausus), които се считат за прекомерни. Реформите за преодоляване на основните пречки пред растежа на дружествата биха могли да включват премахване на праговите ефекти, свързани с критериите, основани на тяхната големина, в нормативните актове, и намаляване на административната тежест за предприятията. На последно място, подобряването на покритието на Франция с високоскоростен широколентов достъп ще предостави на страната по-големи възможности за възползване от цифровата икономика.

                  (19)

                  Според сравнителния доклад за европейските иновации резултатите в областта на иновациите на Франция остават под нивото на постиженията на лидерите в областта на иновациите в Съюза, въпреки относително високото равнище на публична подкрепа. По-специално, подобряването на ефективността на схемите за публично подпомагане, включително данъчния кредит за научноизследователска и развойна дейност (Crédit d'Impôt Recherche), ще стимулира по-добри резултати от иновациите. В това отношение резултатите от текущите оценки трябва да спомогнат за въвеждането на подобрения в модела на публичната подкрепа за иновациите. Трансферите на знания между публичните научноизследователски организации и предприятията продължава да бъде предизвикателство и това ограничава търговската експлоатация на резултатите от научните изследвания. В сравнение с други държави от Съюза, резултатите на Франция са ниски в публично-частните съвместни публикации и публичната научноизследователска дейност, финансирана от предприятията. Съществува известен потенциал за укрепване на механизмите за трансфер между академичните среди и промишлеността чрез опростяване на партньорството в областта на научните изследвания и стимулиране на мобилността на изследователите.

                  (20)

                  В рамките на европейския семестър от 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Франция и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2018 г., на националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Франция през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Франция, но и степента на тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза в бъдещите решения на държавите членки.

                  (21)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му (10) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

                  (22)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2018 г. и програмата за стабилност за 2018 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1 — 3 по-долу.

            ПРЕПОРЪЧВА на Франция да предприеме следните действия през 2018 и 2019 г.:

                  1.

                  Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 1,4 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да осъществи икономии на разходи през 2018 г. и напълно да уточни целите и новите мерки, необходими в контекста на Public Action 2022, за да доведат те до конкретни мерки за икономии на разходи и повишаване на ефективността в бюджета за 2019 г. Постепенното да уеднакви правилата на различните пенсионни режими с цел увеличаване на тяхната справедливост и устойчивост.

                  2.

                  Да продължи реформите на системата за професионално образование и обучение, да укрепи неговата адекватност по отношение на пазара на труда и да подобри достъпа до обучение, по-специално за нискоквалифицирани работници и търсещи работа лица. Да насърчи равните възможности и достъпа до пазара на труда, включително на хората с мигрантски произход и хората, живеещи в райони в неблагоприятно положение. Да гарантира, че промените в минималната работна заплата са съгласувани със създаването на работни места и конкурентоспособността.

                  3.

                  Да опрости данъчната система, като ограничи използването на данъчните разходи, премахване на неефикасните данъци и намаляване на данъците върху производството, налагани на дружествата. Да намали регулаторната и административната тежест за повишаване на конкуренцията в сектора на услугите и да насърчи растежа на дружествата. Да увеличи усилията за подобряване на резултатите на системата за иновации, по-специално чрез подобряване на ефективността на публичните схеми за подкрепа и засилване на трансфера на знания между публичните научноизследователски институции и предприятията.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 179, 25.5.2018 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 261, 9.8.2017 г, стр. 1.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Решение (ЕС) 2018/924 на Съвета от 22 юни 2018 г. за отмяна на Решение 2009/414/ЕО относно наличието на прекомерен дефицит във Франция (ОВ L 164, 29.6.2018 г., стр. 44).

         (7)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи без лихвените разходи, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от четири години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидените от закона увеличавания на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (8)  Inspection Générale des Finances (Генерален финансов инспекторат, 2014 г.), Les taxes à faible rendement.

         (9)  Данъците върху производството трябва да се разбират като „други данъци върху производството“ според Евростат (категория D29).

         (10)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Полша за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Полша за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/88

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Полша за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Полша за 2018 г.
      (2018/C 320/20)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 22 ноември 2017 г. Комисията прие също Доклад за механизма за предупреждение, в който Полша не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Полша за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Полша в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (3), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Полша през предходните години, както и напредъкът на страната по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 26 април 2018 г. Полша представи националната си програма за реформи за 2018 г., както и конвергентната си програма за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (4)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИФ с доброто икономическо управление.

                  (5)

                  Спрямо Полша понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята конвергентна програма за 2018 г. правителството планира постепенно да подобри номиналното салдо — от дефицит в размер на 1,7 % от БВП през 2017 г. до 0,7 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — дефицит от 1,0 % от БВП в структурно изражение, не се очаква да бъде постигната до 2021 г., т.е. през времетраенето на конвергентната програма. Преизчисленото структурно салдо (5) показва дефицит от 1,3 % от БВП през 2021 г. Според конвергентната програма за 2018 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 50,6 % от БВП през 2017 г. до 50,4 % от БВП през 2018 г. и до 46,0 % от БВП до 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е предпазлив за 2018 г. и реалистичен след това.

                  (6)

                  На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Полша да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (6) няма да надвиши 3,7 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,5 % от БВП. Същевременно бе констатирано, че в оценката на проекта за бюджетен план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да се вземе предвид целта за постигане на фискална позиция, която допринася както за укрепване на протичащото в момента възстановяване, така и за осигуряване на устойчивостта на публичните финанси. Комисията извърши качествена оценка на стабилността на икономическите условия в Полша, като същевременно надлежно взе предвид предизвикателствата пред нейната устойчивост. На тази основа се стигна до заключението, че няма допълнителни елементи, които да бъдат взети предвид. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от значително отклонение от препоръчаната корекция през 2018 г.

                  (7)

                  През 2019 г., с оглед на прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП от 1,5 % на Полша, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не следва да надвишава 4,2 % в съответствие със структурната корекция от 0,6 % от БВП, произтичаща от общоприетата корекционна матрица на изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от значително отклонение от това изискване през 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че от 2018 г. следва да бъдат предприето мерки, за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (8)

                  В средносрочен и дългосрочен план Полша ще е изправена пред натиск върху разходите в редица области, по-специално във връзка със застаряването на населението, което изисква нови механизми за оценка на ефикасността и ефективността на публичните разходи и за улесняване на преразпределянето на ресурсите. Във връзка с това правителството започна работа по реформиране на бюджетния процес, по-специално по отношение на средносрочната бюджетна рамка и включването на прегледи на разходите в бюджетния процес. Полша е единствената държава членка без функциониращ напълно независим фискален съвет и без планове за създаването на такъв, макар да разполага със съществуващи независими институции, изпълняващи някои от функциите, които обичайно се изпълняват от фискални съвети. В доклада от 2018 г. се констатира, че Полша не е постигнала напредък в ограничаване на широкото използване на намалени ставки за данък добавена стойност. Въпреки това Министерство на финансите на Полша работи за опростяване на начина, по който ставките се прилагат спрямо стоките и услугите.

                  (9)

                  Резултатите на пазара на труда в Полша са силни през последните години и равнищата на заетост продължават да нарастват. Въпреки това участието на някои групи на пазара на труда, особено на жените, нискоквалифицираните и по-възрастните хора, остава ниско в сравнение с други държави членки. Няколко неотдавнашни мерки на политиката доведоха до намаляване на стимулите за работа, особено за жените и по-възрастните хора. Полската система за социална закрила предвижда недостатъчни стимули за започване на работа. Въпреки че детските надбавки намалиха бедността и неравенството, те вече оказват отрицателно отражение върху участието на родителите, предимно на жените, на пазара на труда, тъй като неговият размер и ограничените стимули за компенсиране на работата са отразени в други социални обезщетения. Допълнителна пречка за участието на жените на пазара на труда е фактът, че равнището на записване в официални схеми за грижи за децата на възраст под три години все още е сред най-ниските в Съюза. Ограничената подкрепа за лицата, които предоставят дългосрочни грижи, възпрепятства влизането им на пазара на труда. Намаляването на законоустановената пенсионна възраст насърчи някои по-възрастни работници да напуснат пазара на труда. Миграцията от страни извън ЕС допринася за увеличаване на търсенето на работна ръка.

                  (10)

                  Допълнителен начин за стимулиране както на участието в работната сила, така и на иновативния капацитет на икономиката е на учениците и възрастните хора да се предоставят подходящи умения и компетентности за подкрепа на заетостта в бързо променящия се пазар на труда. Делът на участието на възрастните в образованието и обучението е много по-ниско от средното за Съюза. Това, в съчетание с някои слабости в цифровите умения, както и на уменията по езикова и математическа грамотност, особено сред възрастните с по-ниско от висшето образование, затруднява тяхната пригодност за заетост. Все още не е ясно до каква степен ще окажат въздействие върху нивото на уменията въведените неотдавна и все още планираните мерки на политиката, като например промените в организацията на общото образование, професионалното образование и висшето образование.

                  (11)

                  Полша продължи да предприема мерки за преодоляване на сегментацията на пазара на труда чрез ограничаване на възможността за злоупотреба с временната заетост, увеличаване на вноските за социално осигуряване по някои нестандартни трудови договори и въвеждане на минимално почасово заплащане за някои от тези договори. Броят и делът на постоянните договори нараства от края на 2016 г. Делът на временните договори обаче продължава да е сред най-високите в Съюза. В реформирания кодекс на труда биха могли да бъдат включени някои допълнителни законодателни промени, свързани с двойствеността на пазара на труда. Обхватът на социалната закрила на работниците, които са самостоятелно заети и имат някои нестандартни договори, се очертава като потенциален проблем, особено от гледна точка на адекватността на техните бъдещи пенсии. От 2015 г. насам са въведени някои мерки, за да се подобри обхватът на социалната закрила на самостоятелно заетите лица и на лицата, наети на нетипични договори.

                  (12)

                  Средната пенсионна възраст се е увеличила през последните години, което отразява последните реформи, като например отнемане на възможностите за ранно пенсиониране и постепенно увеличаване на законоустановената пенсионна възраст. От решаващо значение за икономическия растеж в средносрочен план и за гарантиране на адекватността и фискалната устойчивост на пенсионната система е реалната възраст за пенсиониране да продължи да бъде увеличавана. Въпреки това неотдавнашното намаляване на законоустановената възраст за пенсиониране на 60 години за жените и 65 години за мъжете е стъпка в противоположната посока. За разлика от това пенсионната възраст на мъжете и жените съдии в съдилищата с обща компетентност бе изравнена на 65 години, което е в съответствие с искането на Комисията. Специалната система за социално осигуряване за земеделските производители, които са субсидирани в размер на близо 1 % от БВП, е сред причините за ниската трудова мобилност и скритата безработица в селското стопанство.

                  (13)

                  За подобряване на резултатите в областта на здравеопазването в Полша са необходими по-добър достъп до здравно обслужване и увеличаване на неговата ефективност. Неудовлетворените по собствена преценка потребности от медицински грижи са сред най-високите в Съюза, а сроковете за някои интервенции са особено дълги. Броят на болничните легла е сравнително висок, но не е оптимално разпределен географски. Амбулаторните и първичните здравни грижи като цяло са слабо развити, като лекарите имат стимули да прехвърлят изследвания и лечения на специализирани доставчици. Разрешаването на тези проблеми представлява особено предизвикателство, като се има предвид, че нивото на публичното финансиране и броят на лекарите и медицинските сестри в някои специализации в Полша са значително под средното равнище за Съюза. През 2017 г. бяха положени известни усилия за по-ефективно разпространение на ресурсите за здравеопазване, но въздействието на тези мерки все още предстои да се види.

                  (14)

                  Увеличаването на капацитета на икономиката за иновации е от решаващо значение, за да се даде възможност на Полша да се изкачи в глобалната верига за създаване на стойност, като по този начин се поддържа потенциалът за подобряване на равнището на живот. Това изисква действия на политиката на много фронтове като постепенен процес от няколко години. Ключови области на политиката включват изграждането на доверие в регулаторната среда, предоставянето на стимули за бизнес разходите за научноизследователска и развойна дейност, укрепването на научната основа, включително чрез реформи на висшето образование, и насърчаването на силен поток на знания и тясно сътрудничество между предприятията и научноизследователските институции. Последното включва и осигуряването на благоприятни условия за пазарната реализация на научните изследвания, разработени и подкрепени чрез публично финансиране. Няколко мерки на политиката вече са приложени в тези области, а други такива се планират от правителството.

                  (15)

                  Бързият темп на промените в нормативната уредба и ограниченото използване на обществени и социални консултации по редица ключови закони се отразяват на качеството на законодателството и увеличават несигурността за предприятията. Гарантирането на принципите на правовата държава и на независимостта на съдебната система са също от първостепенно значение в този контекст. Припомня се, че през декември 2017 г. Комисията представи на Съвета мотивирано предложение да определи, че съществува очевиден риск от тежко нарушение на принципите на правовата държава от страна на Полша. Правната сигурност и доверието в качеството и предвидимостта на регулаторните, данъчните и другите политики, както и в институциите, са важни фактори, които могат да дадат възможност за ускоряване на темпа на инвестициите. Твърди предварителни и последващи оценки на въздействието и добре проектирани и изпълнени социални и обществени консултации може да спомогнат за подобряване на качеството на законодателството, за ограничаване на необходимостта от последващи изменения и по този начин да се повиши предвидимостта на регулаторната среда. Това може да помогне също така да се ограничат евентуалните отрицателни странични ефекти на новите закони в краткосрочен план, като например временното увеличение на административната тежест, произтичащо от изменение на данъчните разпоредби.

                  (16)

                  Пътната мрежа се развива бързо благодарение на финансирането от Съюза, но процентът на загиналите по пътищата все още е сред най-високите в Съюза. От друга страна, градовете са изправени пред растящи предизвикателства, свързани с мобилността, като например задръстванията и замърсяването на въздуха в резултат на нарастващия пътнически автомобилен парк и на големия дял на старите автомобили. Настоящите стимули за използването на колективни, активни видове транспорт с ниски емисии не са достатъчни за справяне с тези предизвикателства. Пред изпълнението на съфинансираните от Съюза железопътни проекти продължават да стоят сериозни пречки, главно поради ограничения капацитет на строителния сектор и институционалната слабост на управителя на железопътната инфраструктура. Въпреки че правителството планира актуализиране на съответния стратегически документ, понастоящем няма достатъчно информация за стратегическа визия за дългосрочното развитие на транспортните мрежи във всички видове транспорт за периода след 2023 г. Техните съответни роли би трябвало да бъдат ясно определени и разпределени във въпросния документ. В допълнение, независимо от инвестициите през последните години продължава да има трудности и пропуски в областта на енергийните мрежи и инфраструктура.

                  (17)

                  В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Полша, който беше публикуван в доклада за страната за 2018 г. Тя извърши и оценка на конвергентната програма за 2018 г., на националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Полша през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Полша, но и до каква степен те са съобразени с правилата и насоките на Съюза, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите национални решения.

                  (18)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма за 2018 г. (7), като становището му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Полша да предприеме следните действия през периода 2018—2019 г.:

                  1.

                  Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 4,2 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Да предприеме стъпки за подобряване на ефикасността на публичните разходи, включително чрез подобряване на бюджетния процес.

                  2.

                  Да предприеме мерки за увеличаване на участието на пазара на труда, включително чрез подобряване на достъпа до грижи за деца и чрез насърчаване на съответстващи на пазара на труда умения, по-специално посредством ученето за възрастни, както и да премахне оставащите пречки за по-постоянните форми на заетост. Да гарантира устойчивостта и адекватността на пенсионната система чрез предприемане на мерки за увеличаване на реалната възраст на пенсиониране и започване на реформа на преференциалните пенсионни схеми.

                  3.

                  Да укрепи иновационния капацитет на икономиката, включително чрез подпомагане на по-тясното сътрудничество между предприятията и научноизследователските институции. Да подобри регулаторната среда, по-специално чрез осигуряване на ефективни обществени и социални консултации в законодателния процес.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

         (6)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи без лихвените разходи, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Брутото образуване на основен капитал, финансирано от държавата, се разсрочва през четиригодишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

         (7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Хърватия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/44

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Хърватия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2018 г.
      (2018/C 320/10)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид Европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 22 ноември 2017 г. Комисията също прие Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Хърватия ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Хърватия за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бяха оценени напредъкът на Хърватия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (3), последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, приети през предходните години, и напредъкът на Хърватия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Той включва също така задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който също бяха публикувани на 7 март 2018 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Хърватия все още са налице прекомерни макроикономически дисбаланси, въпреки че те намаляват. Слабостите са свързани с все още високите равнища на публичния, частния и външния дълг, деноминирани основно в чуждестранна валута. Равнището на необслужваните кредити остава високо, особено за нефинансовите предприятия. Потенциалният растеж на Хърватия продължава да е недостатъчен, за да даде възможност за трайна корекция, и като цяло е налице малък напредък в прилагането на мерките на политиката, за да се преодолеят хронично ниското използване на работната ръка и бавният растеж на производителността. Конкурентоспособността и инвестициите продължават да бъдат възпрепятствани от ограничителна бизнес среда и разпокъсаността на публичната администрация влияе върху ефективността на обществените услуги.

                  (3)

                  На 26 април 2018 г. Хърватия представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за конвергенция за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (4)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (5)

                  Спрямо Хърватия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и тя подлежи на правилото за дълга. Като се започне от излишък по консолидирания държавен бюджет от 0,8 % от БВП през 2017 г., програмата за конвергенция за 2018 г. планира номиналното салдо да намалее и достигне дефицит от 0,5 % от БВП през 2018 г. и след това постепенно да се подобри до излишък от 0,5 % от БВП през 2021 г. Планира се средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,75 % от БВП — да остане преизпълнена през целия период на програмата. Според програмата за конвергенция за 2018 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 78,0 % от БВП през 2017 г. на 75,1 % през 2018 г. и да продължи да спада до 65,9 % през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Въпреки това планираните бюджетни цели изглеждат предпазливи. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. се предвижда салдо на консолидирания държавен бюджет от 0,7 % и 0,8 % от БВП съответно през 2018 г. и 2019 г.

                  (6)

                  На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Хърватия да поддържа своята средносрочна бюджетна цел през 2018 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо ще се задържи на – 0,3 % от БВП през 2018 г. и на – 0,6 % от БВП през 2019 г., което остава над средносрочната бюджетна цел. Според прогнозите през 2018 г. и 2019 г. Хърватия ще изпълни правилото за дълга. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Хърватия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 г. и 2019 г.

                  (7)

                  Планираното приемане на ключовото законодателство с цел подобряване на фискалната рамка на Хърватия много закъснява. Пропуски при изготвянето на числово изразените фискални правила ги правят неефективни за планирането на фискалната политика и ролята на Комисията по фискалната политика като независим орган е все още слаба. Все още високото равнище на публичен дълг на Хърватия и нейната експозиция на валутни рискове означават, че практиките за стабилно управление на дълга продължават да бъдат от съществено значение. През 2017 г. функцията по управление на дълга беше укрепена и беше изготвена стратегия за управление на дълга, която изисква редовно актуализиране. Въвеждането на вече приетия данък върху недвижимото имущество беше отложено, без да се посочва дали и кога ще бъде приложен. Поради това постоянните данъци върху недвижимото имущество в Хърватия представляват малък дял от нейните приходи. Постоянен данък върху недвижимото имущество би създал възможност събирането на приходите като цяло да благоприятства в по-голяма степен растежа, като в същото време се гарантира стабилен и предсказуем източник на приходи за местните органи на управление.

                  (8)

                  Хърватският пазар на труда продължи да се възстановява през 2017 г. Равнищата на заетост и активност все още остават значително под средното равнище за Съюза, което пречи на потенциалния растеж. Към днешна дата законоустановената възраст за пенсиониране е 62 години за жените и 65 години за мъжете. Сближаването на законоустановената възраст за пенсиониране за двата пола и нейното увеличаване протича бавно, като се предвижда пенсионната възраст за двата пола да достигне 67 години едва през 2038 г. В допълнение, по-възрастните работници могат да се възползват от много възможности за ранно пенсиониране и пенсионната система включва редица специални пенсионни схеми, предоставящи по-благоприятни условия за пенсиониране. Отговорностите за полагане на грижи на жените допринасят за ниското им участие на пазара на труда. Произтичащата от това ниска средна продължителност на професионалния живот води до ниска адекватност на настоящите и бъдещите пенсии и до риск от бедност сред хората в напреднала възраст. Обявените мерки за насърчаване на по-дълъг професионален живот все още не са изпълнени.

                  (9)

                  Въпреки че структурата на социален диалог в Хърватия е налице, понастоящем взаимодействието между органите и заинтересованите лица в процеса на подготвяне на политиката е ограничено и в повечето случаи се свежда до предоставянето на обратна информация в писмена форма за предлаганите от правителството мерки. Освен това, фрагментирането на профсъюзите ограничава техния общ капацитет за участие в социалния диалог.

                  (10)

                  Въпреки неотдавнашните подобрения, делът на населението, изложено на риск от бедност или социално изключване, остава висок, с ясно изразени териториални различия между отделните области. Възрастните хора, лицата с ниска квалификация и хората с увреждания са особено засегнати. Системата за социална закрила се характеризира със слабости по отношение на нейната ефективност и справедливост. Социалноосигурителните обезщетения имат ограничен капацитет за намаляване на бедността. Липсата на координация между институциите и по-ниският фискален капацитет на по-бедните органи на местно управление води до неравномерно предоставяне на социалноосигурителни обезщетения.

                  (11)

                  Резултатите на Хърватия са под средните за Съюза при инвестициите в образование, образованието и грижите в ранна детска възраст, основните умения, завършването на висше образование и приложимостта спрямо пазара на труда на професионалното образование и обучението в рамките на образованието. Хърватия започна изпълнението на редица реформи, очертани в стратегията за образование, наука и технологии. Вероятно реформата на учебните програми ще има положителен ефект върху качеството на образованието на Хърватия, ако се прилага в пълна степен и в съответствие с другите действия, посочени в стратегията. Приложимостта спрямо пазара на труда на професионалното образование и на програмите за обучение изглежда ограничена, както може да се предположи от факта, че повече от половината от регистрираните безработни са завършили професионално образование и обучение. За подобряване на идентифицирането на потребностите от умения е необходима по-добра координация между публичните органи и работодателите. Системата за образование за възрастни, която има за цел да подпомогне приобщаването на пазара на труда, се характеризира с голям брой доставчици, неравномерно разпределени в цялата страна, както и програми за обучение, които не са подложени на подходяща оценка. Нивото на участие в образованието за възрастни и образователните програми, предлагани като част от мерките за активна политика на пазара на труда, е изключително ниско.

                  (12)

                  Териториалната разпокъсаност на публичната администрация на Хърватия и широкото разпределение на компетентностите между различните нива на управление се отразяват отрицателно на ефикасността на предоставянето на обществени услуги и на публичните разходи. Множество малки местни органи нямат адекватен финансов и административен капацитет за предприемане на децентрализирани функции. Показателите за ефективността на публичната администрация сочат резултати под средното за Съюза равнище, което пречи на определянето и прилагането на публични политики, както и на по-ефективното използване на европейските структурни и инвестиционни фондове. Планираното намаляване на броя на местните клонове на централната администрация и рационализирането на системата на държавните агенции отново бяха отложени. Липсата на съгласуваност на рамките за определяне на заплатите в публичната администрация и обществените услуги пречи на равното третиране и на правителствения контрол над разходите за заплати в публичния сектор. Заплануваното законодателство за тяхното хармонизиране отново беше отложено до средата на 2018 г. Органите предприеха първите стъпки за интегриране на някои функции между болници, с цел да се подобрят ефективността на предоставянето на услуги и достъпът до здравни грижи. Въпреки това, неефективен модел на финансиране на здравната система води до натрупване на дългове, свързани по-специално с болничните грижи.

                  (13)

                  Все още е значително присъствието на държавните предприятия в икономиката. Мерките за подобряване на тяхното управление напредват бавно и тези предприятия продължават да функционират при ниски нива на производителност и рентабилност. Беше прието ново законодателство, уреждащо управлението и продажбата на държавни активи.

                  (14)

                  През ноември 2017 г. бе финализиран независим преглед на качеството на активите на Хърватската банка за възстановяване и развитие. Като се има предвид значението на банката за изпълнението на финансовите инструменти на Съюза и на Плана за инвестиции за Европа, както и нейната нарастваща ангажираност в прякото отпускане на заеми, констатациите на прегледа следва да се използват за укрепване на надзорната и регулаторната рамка и управлението на банката.

                  (15)

                  Административната тежест и парафискалните такси продължават да се отразяват отрицателно на бизнес средата. Намаляването на административната тежест напредва с постоянни, но бавни темпове. Намаленията на парафискалните такси са ограничени и прозрачността е малка, тъй като не са извършени нито редовното актуализиране на регистъра, нито оценките на въздействието на планираните съкращения.

                  (16)

                  Планът за действие за борба с корупцията за периода 2017—2018 г. трябва да бъде изцяло изпълнен, за да допринесе за постигането на целите на стратегията за борба с корупцията за периода 2015—2020 г. Няколко ключови елемента се нуждаят все още от подобрения, особено оповестяванията на активи и конфликти на интереси, повишаването на осведомеността относно каналите за подаване на сигнали и осъществяването на ефективен контрол на рисковете във връзка с обществените поръчки, които продължават да са уязвими по отношение на корупцията поради големия дял на вътрешното договаряне от страна на държавните предприятия.

                  (17)

                  Рестриктивните разпоредби по отношение на пазарите на стоки и услуги, особено големият брой крайно регулирани професии, представляват пречка за конкуренцията. Облекчаването на регулирането е бавно в условията на силна съпротива от страна на заинтересованите групи.

                  (18)

                  Дългите съдебни производства и значителното изоставане продължават да оказват отрицателно влияние върху качеството и ефективността на съдебната система и впоследствие на бизнес средата. Наблюдаваното намаление в забавянето се дължеше главно по-скоро на факта, че се образуват по-малко нови дела, отколкото на по-бързото разрешаване на споровете. Въпреки подобренията, комуникацията по електронен път при съдебни спорове и производства по несъстоятелност не се използва в достатъчна степен.

                  (19)

                  Налице са някои целенасочени усилия за реформа на националната система за наука и иновации благодарение на стратегията на Хърватия за интелигентна специализация. Отговорностите на политиката в подкрепа на науката и иновациите изглеждат некоординирани, което отслабва изпълнението на стратегията на политиката. По подобен начин големите университети разполагат със силно разпокъсани структури на управление и строги административни правила. Сътрудничеството между научноизследователските институции и стопанския сектор е слабо. Липсва системно наблюдение и оценка на въздействието на прилаганите понастоящем политики в областта на научните изследвания и иновациите, което е пречка за правилното определяне на приоритетите. Системата за висше образование би могла да се ползва от стимули за насърчаване на качеството и адекватността спрямо пазара на труда.

                  (20)

                  В контекста на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Хърватия и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2018 г., на националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Хърватия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Хърватия, но и доколко те съответстват на правилата и насоките на Съюза, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (21)

                  Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2018 г. и становището му (5) е, че се очаква Хърватия да спази Пакта за стабилност и растеж.

                  (22)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2018 г. и програмата за конвергенция за 2018 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Хърватия да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

                  1.

                  Да укрепи фискалната рамка, включително чрез укрепване на мандата и независимостта на Комисията по фискалната политика. Да въведе постоянен данък върху недвижимото имущество.

                  2.

                  Да предприеме мерки за възпиране на ранното пенсиониране, да ускори прехода към по-високата законоустановена пенсионна възраст и да приведе в съответствие разпоредбите за пенсионното осигуряване за определени категории работници с правилата на общата схема. Да изпълни реформата на системата за образование и обучение, за да се подобри нейното качество и приложимост спрямо пазара на труда както за младите хора, така и за възрастните. Да консолидира социалноосигурителните обезщетения и да подобри капацитета им за намаляване на бедността.

                  3.

                  Да намали териториалната разпокъсаност на публичната администрация, да рационализира функционалното разпределение на компетентностите и да засили капацитета за разработване и прилагане на публични политики. В консултация със социалните партньори да въведе хармонизирани рамки за определяне на заплатите в цялата публична администрация и обществените услуги.

                  4.

                  Да подобри корпоративното управление на държавните предприятия и да ускори продажбата на държавни предприятия и на непроизводствени активи. Да намали значително тежестта върху предприятията, произтичаща от парафискални такси и от тежки административни и законодателни изисквания. Да стимулира конкуренцията в сектора на услугите за предприятията и регулираните професии. Да намали продължителността на съдебните производства и да подобри комуникацията по електронен път в съдилищата.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 41.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Финландия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/112

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Финландия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2018 г.
      (2018/C 320/25)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид Европейския стълб на социалните права, прокламиран от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 22 ноември 2017 г. въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) Комисията също прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Финландия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) (наричана оттук нататък „препоръката за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимна обвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Финландия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, както е посочено в препоръките по-долу, и по-специално препоръка 3.

                  (3)

                  Докладът за Финландия за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него беше оценен напредъкът на Финландия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, приети през предходните години, както и напредъкът на Финландия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (4)

                  На 13 април 2018 г. Финландия представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  За Финландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира номинално салдо -0,6 % от БВП през 2018 г., непроменено спрямо предходната година. Според правителството салдото се очаква да се подобри през 2019 г. и след това през 2020 г. и 2021 г. да достигне малък излишък. Средносрочната бюджетна цел — дефицит в размер на 0,5 % от БВП в структурно изражение — беше преизпълнена през 2017 г. Въпреки това преизчисленият структурен дефицит (6) се очаква да бъде малко по-голям — 0,6 % от БВП — през периода 2018—2019 г. и да намалее след това. Съотношението между консолидирания държавен дълг и БВП достигна най-високата стойност — 63,6 % през 2015 г. и спадна до 61,4 % от БВП през 2017 г. Съгласно програмата за стабилност за 2018 г. съотношението на дълга ще продължи да се понижава и ще достигне 56,7 % от БВП през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози като цяло изглежда реалистичен. Основните рискове за бюджетните прогнози са свързани с възможно по-големите от очакваните първоначални разходи за планираната реформа на социалните и здравните услуги.

                  (7)

                  В програмата за стабилност за 2018 г. се припомня, че разходите, свързани с извънредния приток на бежанци, са се увеличили и това въздействие върху бюджета е било значително през 2015—2016 г. В програмата за стабилност за 2017 г. се предвиждаше разходите да се понижат с 0,15 % от БВП през 2017 г. Тази графика не беше потвърдена в програмата за стабилност за 2018 г. и поради това не е взета предвид от Комисията. Освен това, за 2017 г. на Финландия беше разрешено временно отклонение от 0,5 % от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, за да се вземат предвид основните структурни реформи, по-специално реформата на пенсионната система от 2017 г. и пакта за конкурентоспособност, с положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. През 2017 г. на Финландия бе предоставено временно отклонение от 0,1 % от БВП с цел да бъдат взети предвид националните разходи за инвестиции в проекти, съфинансирани от Съюза. Що се отнася до последното отклонение, един от критериите за допустимост е общите публични инвестиции да не намаляват. Данните за изпълнението за 2017 г. показват спад на публичните инвестиции през 2017 г. в сравнение с предходната година, докато инвестициите, свързани с фондове на Съюза, се очаква да останат стабилни. Поради това Финландия вече не се счита за отговаряща на условията за временно отклонение в размер на 0,1 % от БВП по отношение на националните разходи за инвестиции в проекти, съфинансирани от Съюза през 2017 г. Тези оставащи временни отклонения от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел са пренесени за следващ период от три години. Поради това временните отклонения в рамките на клаузите за необичайни събития и структурни реформи са в размер на 0,67 % от БВП през 2018 г. и 0,5 % от БВП през 2019 г.

                  (8)

                  Съветът препоръча на Финландия да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2018 г. ще бъде ограничено до допуснатото отклонение, свързано с отражението върху бюджета на необичайни събития (разрешено за 2016 г.), както и до допуснатите отклонения, свързани с осъществяването на структурни реформи и инвестиции (разрешени за 2017 г.). Това е съвместимо с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи в размер на 1,9 % през 2018 г., което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо с 0,1 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от известно отклонение от препоръчаната фискална корекция през 2018 г. При все това, с оглед на надхвърлящия очакваното резултат за 2017 г., разстоянието от средносрочната цел понастоящем се очаква да бъде по-малко от предоставените отклонения, свързани с клаузите за необичайни събития и за структурни реформи. Ако бъде потвърдено, това ще се вземе предвид в последващата оценка за 2018 г.

                  (9)

                  През 2019 г., въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г., Финландия следва да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2019 г. ще бъде ограничено до допуснатото отклонение, свързано с отражението върху бюджета във връзка с изпълнението на структурните реформи, за които е предоставено временно отклонение през 2017 г. Това е съвместимо с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи в размер на 2,9 %, което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо с 0,2 % от БВП. При непроменена политика Финландия се очаква да спази изискването за 2019 г. Очаква се също Финландия да спази целевия показател за намаляване на дълга през 2018 г. и 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Финландия трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки, за да гарантира спазването на препоръката през 2018 г., и че предвижда през 2019 г. да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (10)

                  Очаква се вследствие от застаряването на населението и намаляването на работната ръка разходите за пенсии, здравеопазване и дългосрочни грижи да нараснат от 22 % от БВП през 2016 г. на 24 % от БВП до 2030 г. Административната реформа и реформата на социалните и здравните услуги, които понастоящем са в процес на обсъждане в парламента на Финландия, са насочени към намаляване на растежа на разходите в тази област. Други цели са да се гарантира равен достъп до здравни грижи и намаляване на времето, през което пациентите чакат за преглед, особено в по-малко облагодетелстваните или отдалечените райони. Съотношението на неудовлетворените потребности от медицински грижи (по собствена преценка на гражданите), е над средното за Съюза. По-специално, лицата, които не са част от работната сила, изпитват затруднения при получаването на необходимите медицински грижи. Ново равнище на регионалната публична администрация, т.е. области, ще поеме грижата за социалните и здравните услуги във Финландия от 2020 г. Реформата ще обедини средствата, за да се осигури тяхното по-ефективно използване на областно равнище. По-голямото използване на цифрови и електронни услуги следва също да повиши производителността. Накрая, социалните и първичните здравни услуги ще бъдат предоставяни както от публични, така и от частни социални и здравни центрове. Това ще предостави на пациентите по-голяма свобода на избор, като в същото време конкуренцията между доставчиците на услуги се очаква да доведе до икономии на разходи. Постигането на тези амбициозни цели ще зависи също така от решенията, взети по време на етапа на прилагане на реформата.

                  (11)

                  През 2017 г. равнището на заетостта във Финландия беше 74 % от цялото население в трудоспособна възраст (20—64 г.), т.е. относително ниско в сравнение с това на другите скандинавски държави. Участието на пазара на труда също беше по-ниско, особено за жените, нискоквалифицираните мъже и лицата с мигрантски произход. Равнището на структурната безработица през 2017 г. беше високо — около 7,5 % от общата работна сила. За растежа на заетостта, и въпреки мерките, приети наскоро от финландските власти, все още съществуват предизвикателства за приемането на повече стимули за приемане на предложена работа и по-активни политики на пазара на труда.

                  (12)

                  „Капаните“ на незаетостта и безработицата си остават пречка за по-широкото използване на работната сила. Значителната незаетост се дължи на системата за социално подпомагане и съчетаването на различните видове обезщетения и надбавки. Социалното подпомагане и помощите за жилищно настаняване формират съществен компонент на този „капан“. Тези и други ползи и обезщетения намаляват много бързо с повишаването на доходите, което създава риск започването на работа да не бъде достатъчно привлекателно от финансова гледна точка. Сложността на правилата за обезщетенията, съчетана с административните практики, се счита, че ще доведе до значителни „капани“ на безработицата или „бюрократични капани“. Несигурността във връзка с равнището на обезщетенията и срока за възстановяването им намалява привлекателността на работата по краткосрочни договори и работата на непълно работно време. Накрая, въпреки неотдавнашния ръст в новото жилищно строителство, липсата на жилища на достъпни цени в центровете на растеж би могло да представлява допълнителна пречка пред трудовата мобилност. Текущият експеримент с основния доход, чиито първи резултати се очакват през 2019 г., вероятно ще предостави известна информация за преразглеждане на системата за социална сигурност. Разглежда се възможността за реформа на системата за отпуск за отглеждане на дете, с цел увеличаване на равнището на заетостта при жените в детеродна възраст и за насърчаване на равенството между половете. В процес на изготвяне е регистър на доходите в реално време — той може да предостави възможност за подобряване на ефикасността на обществените услуги и ефективно да определи нивото на обезщетенията.

                  (13)

                  Практиките за определяне на заплатите се променят и се насочват в посока към договаряне на секторно и местно равнище. Тъй като предприятията често се сблъскват с различни ограничения, тази тенденция следва да позволи по-голямо диференциране на заплатите между предприятията, за да се гарантира, че реалните увеличения на заплатите са в съответствие с увеличаването на производителността, като същевременно подкрепя по-добрите резултати по отношение на заетостта. В рамките на последните споразумения, сключени в края на 2017 г. и началото на 2018 г., организираните работодатели имат повече възможности за договаряне на местно равнище. За неорганизираните работодатели продължават да съществуват някои пречки. Наблюдават се първите положителни резултати, като текущото състояние на неотдавнашните преговори относно заплатите показва като цяло неутрално въздействие върху разходната конкурентоспособност. На практика, въпреки липсата на формално координиране по отношение на споразуменията за заплатите, има основания да се смята, че се появява финландски модел, обвързващ повишаването на заплащането в нетъргуемия сектор, с увеличенията, договорени в търгуемия сектор.

                  (14)

                  Тъй като равнищата на активност и заетост постепенното се връщат към тези отпреди кризата, по-ниската пригодност за заетост на безработните и неактивните лица вероятно ще се превърне в основна причина за загриженост, която би могла да забави възстановяването на пазара на труда, подкопавайки по този начин дългосрочната устойчивост на финландското общество на благоденствие. Ситуацията изисква адекватни и интегрирани услуги за активиране и възстановяване на безработните и незаетите хора. В същото време ресурсите, отделени на обществените служби по заетостта, по-специално за консултантски дейности, са под средните за Съюза. Услугите за безработните, особено за тези с по-ниски перспективи за заетост, са разпръснати между няколко отделни доставчици. Интеграция или по-добра координация ще спомогнат за непрекъснатост на веригата от услуги („обслужване на едно гише“ за безработни и незаети). Необходими са непрекъснати усилия за осигуряване на повторно навлизане на незаетите лица на пазара на труда, по-специално на лицата във възрастовата група 25—49 години и лицата с мигрантски произход. Мигрантите може отчасти да компенсират съществуващото намаляване на населението в трудоспособна възраст, при условие че са добре интегрирани на пазара на труда и във финландското общество. На последно място, недостигът на работна ръка се увеличава, вероятно отразявайки текущите структурни промени в икономиката като застаряването на населението. Това предполага необходимост от продължаване на инвестициите в ученето за възрастни и професионалното обучение, за да се даде възможност за професионална мобилност и да се намалят несъответствията между търсените и предлаганите умения.

                  (15)

                  Правителството е въвело мерки за насърчаване на предприемачеството и стартиращите предприятия и е подобрило също така достъпът до кредити и експортни гаранции за малките и средните предприятия. Освен това, безработните вече могат да получават обезщетения за безработица през първите месеци при започването на стопанска дейност. Тази схема най-вероятно ще се окаже успешна, ако бъде съчетана с обучение и наставничество, от друга страна кратката ѝ продължителност може да ограничи нейното въздействие. Освен това продължават да съществуват някои слабости в социалната закрила на предприемачите и самостоятелно заетите лица, като рискът от бедност за самостоятелно заетите лица във Финландия е голям в сравнение с наетите лица.

                  (16)

                  Дългът на домакинствата продължава да е на изключително високо ниво (67 % от БВП през 2016 г.). Дългът е предимно с променлив лихвен процент, което представлява риск в случай че лихвените проценти се увеличат в средносрочен план. Потребителският кредит се увеличава бързо и нарастващ дял от това кредитиране се отпуска от чуждестранни банки, от финансови институции, различни от кредитните институции, от дружества, предоставящи малки заеми, и чрез кредитиране между физически лица. Финансовият надзорен орган на Финландия прие редица мерки за ограничаване нарастването на равнището на задлъжнялост на домакинствата. Въпреки това не се очаква скоро активно намаляване на задлъжнялостта, особено като се има предвид, че лихвените проценти продължават да бъдат ниски и доверието на потребителите е силно. Липсата на всеобхватен кредитен регистър (съдържащ както положителни, така и отрицателни данни за длъжниците) може да попречи на банките да имат ясна представа за общата задлъжнялост на домакинствата.

                  (17)

                  В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Финландия и го публикува в доклада за страната от 2018 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г. и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Финландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Финландия, но и доколко те съответстват на правилата и насоките на Съюза, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (18)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Финландия да предприеме следните действия през 2018 и 2019 г.:

                  1.

                  Да постигне средносрочната бюджетна цел през 2019 г., като вземе предвид обезщетенията, свързани с осъществяването на структурните реформи, за които е предоставено временно отклонение. Да гарантира приемането и прилагането на административната реформа за подобряване на разходната ефективност и равния достъп до социалните и здравните услуги.

                  2.

                  Да подобри стимулите за приемане на предложена работа и да осигури адекватни и добре интегрирани услуги за безработните и незаетите лица.

                  3.

                  Да засили наблюдението на дълга на домакинствата, включително чрез създаване на система на кредитен регистър.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 179, 25.5.2018 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

         (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.