title: Препоръка (ЕС) 2020/1307 на Комисията от 18 септември 2020 година относно общ инструментариум на Съюза за намаляване на разходите за разгръщане на мрежи с много голям капацитет и гарантиране на своевременен и благоприятен за инвестициите достъп до радиочестотния спектър за 5G с цел насърчаване на свързаността в подкрепа на икономическото възстановяване от кризата с COVID-19 в Съюза

text:
               21.9.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 305/33

      ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2020/1307 НА КОМИСИЯТА
      от 18 септември 2020 година
      относно общ инструментариум на Съюза за намаляване на разходите за разгръщане на мрежи с много голям капацитет и гарантиране на своевременен и благоприятен за инвестициите достъп до радиочестотния спектър за 5G с цел насърчаване на свързаността в подкрепа на икономическото възстановяване от кризата с COVID-19 в Съюза
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Кризата с COVID-19 показа, че свързаността е от основно значение за хората и предприятията в Съюза. Електронните съобщителни мрежи, и по-специално мрежите с много голям капацитет, изпълняваха ключова роля в отговора на кризата, като позволяваха работа и учене, здравни грижи и лична комуникация и забавление от разстояние. Широкоразпространената гигабитова интернет свързаност е в основата на случаите на употреба, изискващи значителен широколентов достъп в сферите на здравеопазването, образованието, транспорта, логистиката и медиите, които може да играят ключова роля за икономическото възстановяване на Европа. В по-общ план фиксираната и безжичната свързаност в значителна степен допринася за осигуряването на достъпни услуги на приемлива цена и за намаляването на цифровото разделение. Тя предоставя важно средство за информиране на обществеността, подпомага съответните публични органи да овладеят разпространението на вируса и дава възможност на здравните организации да обменят данни и да предоставят дистанционни услуги.

                  (2)

                  Пандемията промени икономическата прогноза за идните години. Повече от всякога са необходими инвестиции и реформи, за да се гарантира сближаване и балансирано, напредничаво и устойчиво икономическо възстановяване. Инвестирането в общите приоритети на Съюза, по-специално в областите на екологичната, цифровата и социалната политика, ще подобри неговата устойчивост и ще подпомогне създаването на работни места и устойчив растеж, като същевременно се модернизират икономиките на държавите членки. По тази причина държавите членки следва изцяло да използват потенциала на предложения механизъм за възстановяване и устойчивост, като гарантират ефективни публични разходи и създават най-подходящите за частни инвестиции условия. За тази цел в препоръката се дават насоки на държавите членки, които са в процес на изготвяне на свои предложения за плановете си за възстановяване и устойчивост. В нея се посочва по какъв начин държавите членки могат да въведат прости и реалистични мерки за предоставяне на радиочестотен спектър за мрежите от пето поколение (5G) при благоприятни за инвестиции условия, както и по какъв начин те могат да улесняват разгръщането на фиксирани и безжични мрежи с много голям капацитет, като например премахват ненужните административни пречки и опростяват процедурите за издаване на разрешения.

                  (3)

                  В този социалноикономически контекст е необходимо да се разработи общ за Съюза подход — „инструментариум“ — въз основа на най-добрите практики. Целта е да се стимулира навременното разгръщане на мрежи с много голям капацитет, включително оптични и безжични мрежи от следващо поколение. Този подход би подпомогнал възникващи и бъдещи цифрови процеси и приложения и би допринесъл пряко за растежа и заетостта като част от икономическото възстановяване на Съюза.

                  (4)

                  В Заключенията на Съвета относно изграждането на цифровото бъдеще на Европа от 9 юни 2020 г. (1) се подчертава, че пандемията от COVID-19 е разкрила необходимостта от бърза и повсеместна свързаност. Това положение налага държавите членки да разработят в тясно сътрудничество с Комисията набор от най-добри практики за намаляване на разходите за разгръщане на мрежи и за улесняване на разгръщането на инфраструктурите с много голям капацитет, включително оптичните влакна и 5G.

                  (5)

                  5G мобилните мрежи ще осигурят на ползвателите на мобилни услуги свързаност с много голям капацитет. Планира се тези мрежи да изпълняват ключова роля в полагането на основите за цифрова и екологична трансформация в области като транспорт, енергетика, производство, здравеопазване, селско стопанство и медии. За успеха на редица от случаите на употреба на 5G е необходима непрекъснатост на услугата на значими територии, включително отвъд националните граници. Поради това е важно държавите членки да предприемат подходящи стъпки за насърчаване на разгръщането на териториите си, включително селските и отдалечените райони, и да си сътрудничат помежду си при разгръщането на 5G в трансграничните райони.

                  (6)

                  Свързаните със спектъра действия, обхванати от настоящата препоръка, може да подпомагат подготвянето на бъдещия актуализиран план за действие на Комисията за Европа относно 5G и 6G, обявен в Съобщението на Комисията „Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“ (2). В този актуализиран план ще се изброи постигнатият напредък, ще се разгледат текущите недостатъци при разгръщането на мрежата и ще се определи ново ниво на амбиция за бъдещото внедряване на 5G на равнището на ЕС, за да се гарантира, че 5G свързаността ще реализира пълния си потенциал, така че да спомогне за постигане на дългосрочните цели на ЕС за цифровата трансформация на икономиката.

                  (7)

                  Директива 2014/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3) („Директива за намаляване на разходите за широколентов достъп“) има за цел да улеснява и стимулира разгръщането на високоскоростни електронни съобщителни мрежи. В своя доклад относно прилагането на Директивата за намаляване на разходите за широколентов достъп (4) Комисията определя редица проблеми от гледна точка на нейната ефективност, включително факта, че държавите членки не използват пълния потенциал на някои незадължителни мерки. В отговор на това в настоящата препоръка следва да се предложат мерки за стимулиране на навременното разгръщане на устойчиви електронни съобщителни мрежи с много голям капацитет, включително 5G мрежи.

                  (8)

                  Директива (ЕС) 2018/1972 на Европейския парламент и на Съвета (5), която трябва да бъде транспонирана от държавите членки и прилагана, считано от 21 декември 2020 г., насърчава свързаността и достъпа до мрежи с много голям капацитет и използването им от всички граждани и предприятия на Съюза. Настоящата препоръка има за цел да допринесе за постигане на тази цел и затова в нея се набляга върху разгръщането на мрежи с много голям капацитет.

                  (9)

                  Държавите членки следва да сътрудничат помежду си, както и с Комисията, за да разработят бързо инструментариум, който съдържа най-добрите практики за прилагане на Директивата за намаляване на разходите за широколентов достъп и за надграждане върху нейните минимални изисквания, като въведат подобрения в следните области: i) опростяване на процедурите за издаване на разрешения в контекста на по-мащабни усилия за подобряване на ефикасността и прозрачността на публичните администрации и допринасяне за улесняването на стопанската дейност; ii) увеличаване на прозрачността и укрепване на единната информационна точка; iii) разширяване на правото на достъп до съществуваща физическа инфраструктура, контролирана от органите на публичния сектор; и iv) подобряване на механизма за разрешаване на спорове. Освен това държавите членки следва да определят мерки, които биха спомогнали за намаляване на въздействието върху околната среда от електронните съобщителни мрежи и биха гарантирали тяхната устойчивост.

                  (10)

                  Съгласно член 7 от Директивата за намаляване на разходите за широколентов достъп държавите членки трябва да гарантират, че компетентните органи вземат решения, свързани с всички разрешения за необходими строителни дейности с цел разполагане на елементи на високоскоростни електронни съобщителни мрежи в рамките на 4 месеца, удължавани по изключение, в надлежно обосновани случаи или да спазват други срокове или задължения, предвидени в националното право във връзка с правилното провеждане на процедурата. За да се избегнат несъгласувани практики в Съюза, държавите членки следва да се стремят да улесняват спазването на 4-месечния срок за предоставяне или отказ от предоставяне на всички необходими разрешения и освен това следва заедно да определят най-добрите практики, с които допълнително се опростяват процедурите за издаване на разрешения, като например мълчаливо одобрение и опростени процедури за издаване на разрешения.

                  (11)

                  За определени видове разгръщане на мрежа някои държави членки са въвели опростени процедури за издаване на разрешения като начин да намалят значително административната тежест както върху операторите, така и върху националните администрации. Държавите членки следва да обмислят използването на опростени процедури за издаване на разрешения или да разрешават изключения отвъд обхвата на член 57 от Европейския кодекс за електронни съобщения, както и да определят сценарии за разгръщане на мрежата, за които тези процедури или изключения биха били от полза (напр. за условни разгръщания, необходими, за да се гарантира непрекъснатост на електронните съобщителни услуги, или за обикновена модернизация на съществуващи мрежи, включително модернизацията към 5G на съществуващите мобилни базови станции).

                  (12)

                  За да се намали административната тежест и да се опростят процедурите за издаване на разрешения, следва да се улесни използването на електронни процедури и да се засили ролята на единната информационна точка. За тази цел държавите членки следва да обмислят по какъв начин единната информационна точка може да стане ефективна единна входна точка за подаване на електронни заявления за разрешения на всички административни равнища.

                  (13)

                  Като по-нататъшна стъпка един интегриран подход към издаването на разрешения под ръководството на единната информационна точка би осигурил значителна добавена стойност. Това би могло да се постигне чрез напълно координирана процедура в случаите, когато участва повече от един компетентен орган. Следователно държавите членки следва да обмислят да дадат на единната информационна точка активна роля в координирането и наблюдението на процедурите за издаване на разрешения от различни компетентни органи и да гарантират правилния обмен на съответната информация.

                  (14)

                  За да се избегнат нежелани забавяния, процедурите за разрешения и права за преминаване, включително по комуникационни пътища (напр. автомобилни пътища, железопътни линии), съгласно член 43 от Европейския кодекс за електронни съобщения, следва да се изпълняват успоредно. Държавите членки следва да проучат възможността да предоставят права за преминаване възможно най-бързо и при всички случи в рамките на максималния срок за разрешителни от 4 месеца, с което да приведат тази разпоредба в съответствие с разпоредбите на член 7, параграф 3 от Директивата за намаляване на разходите за широколентов достъп.

                  (15)

                  Като се има предвид все по-големият брой разрешения за разгръщане на електронни комуникационни мрежи и техният предимно местен характер, е възможно таксите за разрешенията за строителни дейности значително да се различават между държавите членки и в тях. Освен това те може да представляват значителна част от разходите за разгръщане, по-специално в селските и отдалечените райони, където разходите за разгръщане на ползвател са най-високи. Следователно би било много полезно, ако държавите членки обсъдят и договорят начини за запазване на разходите, свързани с издаването на разрешения на ниво, което не би обезкуражило инвестициите, като се има предвид често необходимият голям брой разрешения.

                  (16)

                  Достъпът до всеобхватна, точна и актуализирана информация е предпоставка за гарантирането на ефективно използване на съществуващата физическа инфраструктура и подходящата координация на строителните работи. Ролята на единната информационна точка е ключова в това отношение. Подобряването на прозрачността на съществуващата инфраструктура и планираните строителни работи са ключова предварителна стъпка за осигуряване на достъп до съществуващата инфраструктура и за засилване на координацията на строителните работи, които от своя страна носят допълнителни ползи за околната среда и хората. Следователно държавите членки следва да се насърчават да обмислят влагането в единната информационна точка на цялата информация от физическата инфраструктура, налична в дадена област от различни източници, и да съдействат за предоставянето на информация с географски данни.

                  (17)

                  Държавите членки следва да се насърчават да търсят средства за подобряване на прозрачността във връзка със съществуващата физическа инфраструктура, като увеличават количеството и качеството на наличната информация чрез единната информационна точка. Това включва информация, предоставяна при поискване двустранно между операторите съгласно член 4, параграфи 2 и 4 от Директивата за намаляване на разходите за широколентов достъп, или отнасяща се до физическа инфраструктура, контролирана от органи на публичния сектор.

                  (18)

                  В допълнение към изискванията на Директивата за намаляване на разходите за широколентов достъп относно достъпа до съществуваща физическа инфраструктура разгръщането на мрежи с много голям капацитет може да се улесни допълнително и като се даде възможност на операторите да получават достъп до съответната физическа инфраструктура, контролирана от органи на публичния сектор, при сходни условия с тези, описани в член 3 от тази директива. Такава физическа инфраструктура би включвала сгради, и по-специално покриви, улични съоръжения, като например стълбове на улични лампи, улични табели, светофари, билбордове, автобусни и трамвайни спирки и метростанции.

                  (19)

                  В Директивата за намаляване на разходите за широколентов достъп е предвидено прибягване до процедури за разрешаване на спорове в случай на неуспешни преговори, свързани с достъпа до инфраструктури. Държавите членки следва да положат повече усилия, за да определят заедно най-добрите практики за ефективни и ефикасни механизми за разрешаване на спорове и доброто функциониране на органите за разрешаване на спорове в целия Съюз. В интерес на прозрачността тези практики следва да включват навременното публикуване на решенията на органите за разрешаване на спорове.

                  (20)

                  Екологичният отпечатък на сектора на електронните съобщения се засилва и е от съществено значение да се обмислят всички възможни средства за противодействие на тази тенденция. Стимулите за разгръщане на мрежи с например намален въглероден отпечатък могат да допринасят за устойчивостта на сектора и за смекчаване и адаптиране на изменението на климата. Държавите членки се призовават в тясно сътрудничество с Комисията да определят и насърчават такива стимули, които може да включват ускорени процедури за издаване на разрешения или намалени такси за разрешения и достъп за мрежи, които отговарят на определени екологични критерии.

                  (21)

                  За да се избегне ненужното забавяне на процесите за разрешаване използването на спектъра и инсталиране на безжични съобщителни мрежи, държавите членки следва да обменят най-добри практики за вземане под внимание на резултатите от екологичната оценка, когато това се изисква и по-специално когато органите подготвят рамката за бъдещите разрешения за осъществяване на проектите, като същевременно напълно зачитат законодателството на Съюза, и по-специално Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) („Директива за стратегическа екологична оценка“), Директива 2011/92/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7) („Директива относно оценката на въздействието върху околната среда“) и Директива 92/43/ЕИО на Съвета (8) („Директива за местообитанията“). Екологичната оценка следва да се извършва на етапа, когато въздействието върху околната среда може да бъде идентифицирано и оценено.

                  (22)

                  В Европейския кодекс за електронни съобщения е определен общ срок до края на 2020 г., в който държавите членки да разрешат използването на радиочестотната лента 3,4—3,8 GHz и поне на 1 GHz от „пионерната“ радиочестотна лента 24,25—27,5 GHz за 5G. Освен това в Решение (ЕС) 2017/899 на Европейския парламент и на Съвет (9) е определен общ срок до 30 юни 2020 г., в който държавите членки да разрешат използването на „пионерната“ радиочестотна лента 700 MHz за 5G. Държавите членки следва да гарантират, че с управлението на спектъра се насърчава висококачествена свързаност за предприятията и обществото с трансгранично измерение, както и цифровизацията на промишлеността, с което се създават ползи за икономиката и обществото като цяло, включително равни възможности и приобщаване по отношение на достъпа. Постигането на тази цел би могло да се улесни чрез навременен обмен на мнения и най-добри практики преди процедурата при партньорска проверка, установена с Европейския кодекс за електронни съобщения, и в рамките на тази процедура.

                  (23)

                  За да се гарантира бързото и сигурно разгръщане на 5G мрежите и използването на иновативни услуги от 2020 г., в съответствие с плана за действие за 5G (10), и като се вземе предвид инструментариумът съгласно Препоръката на Комисията относно киберсигурността на 5G мрежите (11), държавите членки следва да избягват или да сведат до минимум забавянето в разрешаването на използването на „пионерна“ радиочестотна лента за 5G поради кризата с COVID-19.

                  (24)

                  Като се има предвид значението на сигурна и устойчива 5G инфраструктурата за възстановяването и икономическия растеж, процедурите за издаване на разрешение на радиочестотен спектър следва да подпомагат, ако е целесъобразно, инвестициите в инфраструктура, като облекчават финансовата тежест върху ползвателите на радиочестотен спектър, и по-специално върху операторите, в съответствие с правилата за държавна помощ. Това е дори още по-важно в условията на кризата с COVID-19. За тази цел държавите членки следва да се насърчават да определят правила за разрешаване на радиочестотен спектър, чиято цел е прилагане на благоприятстваща инвестициите ценова методология за радиочестотния спектър. Такива практики може да обхващат стимули, ако е целесъобразно, за предоставяне на висококачествено безжично покритие, за да се гарантират широкодостъпни услуги, включително и отвъд границите.

                  (25)

                  За да се избегне недостиг на спектър, който да доведе до по-високи наддавания на търговете за радиочестотен спектър, най-добрите практики може да обхващат мерки за избягване резервирането на радиочестотен спектър в „пионерни“ радиочестотни ленти за 5G за целите на обществената сигурност и отбрана, доколкото е възможно, или мерки за резервиране на хармонизиран на равнище ЕС радиочестотен спектър за електронни съобщителни услуги за частни ползватели на радиочестотен спектър, що се отнася както до размера на спектъра, така и до избора на специфична радиочестотна лента, само когато това е надлежно обосновано.

                  (26)

                  В сравнение с предишните поколения технологии за 5G мрежите в по-високочестотни ленти е необходимо клетките да се разположат много по-нагъсто. Чрез пасивно и активно споделяне на инфраструктура и съвместно разгръщане на безжична инфраструктура могат да се намалят разходите за такова разполагане (включително допълнителните разходи), особено когато се използват радиочестотни ленти 3,4—3,8 GHz и 24,25—27,5 Ghz, като по този начин се ускори неговият ход, подпомогне се увеличаване мрежово покритие и се даде възможност за по-ефективно и ефикасно използване на радиочестотен спектър в полза на потребителите. Затова то следва да се обмисли в положителна светлина от компетентните органи, по-специално в сфери на ограничена икономическа възвръщаемост.

                  (27)

                  За разгръщане на гъсти 5G безжични мрежи биха били от полза и гъвкави режими на разрешение, които стимулират инвестициите в безжични мрежи и гарантират ефективно използване на радиочестотен спектър. Високочестотните ленти над 24 Ghz („честотни ленти в милиметровия обхват“), като например радиочестотна лента 24,25-27,5 Ghz, предлагат широк радиочестотен спектър с характеристики на географски ограничено разпространение. Макар че държавите членки като цяло следва да използват състезателни процедури за подбор, като например търгове за предоставяне на права за ползване в честотни ленти, в които има недостиг, такива процедури може в определени случаи да ограничат потенциала за инвестиции в гъсти 5G безжични мрежи, както и гъвкавостта, и дължащата се на нея ефективност на ползването на спектъра. Издаването на индивидуални разрешения на хармонизирани честотни ленти в милиметровия обхват, за което се използва ускорена административна процедура, която е отворена, обективна, пропорционална, недискриминационна и следва прозрачни критерии и процедури, би могло да се счита за най-добра практика.

                  (28)

                  За да се избегнат разнопосочни решения при предоставяне на права за ползване на радиочестотен спектър с цел предоставяне на трансгранични безжични услуги, държавите членки следва да се координират по-добре при предоставяне на радиочестотен спектър, за да насърчават безжичната свързаност, която ще подпомага индустриалната трансформация на Съюза и цифровия суверенитет въз основа на гъвкавите способности за комплексни услуги на 5G инфраструктурата. Координираното предоставяне на радиочестотен спектър е особено важно за спазване на изискванията за свързаност на нови случаи на ползване, които допринасят за цифровизацията на операциите в сухопътната и железопътната мобилност и транспорт, и промишленото производство. Тези условия по-специално са свързани с качество на услугата, изразена от гледна точка на капацитет, пропускателна способност, латентност, надеждност и мрежова сигурност и устойчивост.

                  (29)

                  За тази цел държавите членки следва да допринасят за набор от най-добри практики и да го договорят в тясно сътрудничество с Комисията и с подкрепата на Групата за политиката в областта на радиочестотния спектър (RSPG) за важни иновативни примери в промишлени отрасли с трансгранично измерение, като например сухопътен или железопътен транспорт (включително трансгранични коридори за съвместна, свързана и автоматизирана мобилност) и интелигентни фабрики. Тези практики биха могли да се възползват от резултатите от финансирани от ЕС пилотни проекти и проучвания във вертикални сектори, включително 5G трансгранични коридори. При такива практики следва да бъдат определени съответните общи честотни обхвати, режими на разрешение и условия за операторите за предоставянето на специални (секторни) безжични услуги. Чрез общите режими на разрешение биха могли да се издават индивидуални разрешения на оператори и заинтересовани страни от отрасъла, включително да се разглежда споделеното използване на радиочестотен спектър. Общите условия за издаване на разрешение биха могли да обхващат разгръщането, качеството на услугата, споделеното използване на радиочестотен спектър, съвместното съществуване на безжични системи, презапасяването с радиочестотен спектър, киберсигурността и договорените споразумения между мобилни оператори и заинтересовани страни от отрасъла, както и мерки за защита на важните съобщения за въздушния транспорт. В тази връзка Групата за политиката в областта на радиочестотния спектър следва да съдейства на Комисията да определи дали има нужда на Европейската конференция по пощи и далекосъобщения да се издаде мандат за разработване на хармонизирани технически условия за използване на радиочестотен спектър.

                  (30)

                  Държавите членки следва да координират процеса за издаване на разрешение за радиочестотен спектър и по-специално да използват процедура по съвместно разрешаване в съответствие с член 37 от Европейския кодекс за електронни съобщения, когато прилагат набора от най-добри практики, разработен от държавите членки в сътрудничество с Комисията. Такъв процес може да включва определянето на общ специален честотен обхват в рамките на общи условия за издаване на разрешение.

                  (31)

                  За прилагането на инструментариума биха били от полза ясен процес, адекватен мониторинг, повишена прозрачност и диалог на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (32)

                  За разработване на инструментариума държавите членки следва да работят заедно и в тясно сътрудничество с Комисията. Ако е целесъобразно, Групата за политиката в областта на радиочестотния спектър, Органът на европейските регулатори в областта на електронните съобщения и националните регулаторни органи, мрежата от служби по широколентовия достъп, органи за разрешаване на спорове и компетентните органи, отговарящи за функциите на единната информационна точка, следва да участват активно.

                  (33)

                  Настоящата препоръка не накърнява прилагането на конкурентното право и на правилата за държавна помощ,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
      1.   ЦЕЛ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ

                  1.

                  В настоящата препоръка са изложени насоки за разработване на най-добри практики, наричани „инструментариум“, за насърчаване на свързаност в подкрепа на икономическото възстановяване от кризата с COVID-19 с акцент върху три области, които имат за цел по-специално:

                              а)

                              намаляване на разходите и увеличаване на скоростта на разгръщане на електронни съобщителни мрежи, и по-специално мрежи с много голям капацитет, чрез опростяване на процедурите за издаване на разрешения за строителни дейности, подобряване на прозрачността и укрепване на способностите на единната(ите) информационна(и) точка(и), установена(и) с Директивата за намаляване на разходите за широколентов достъп, разширяване на правата на достъп до съществуваща физическа инфраструктура, контролирана от органи на публичния сектор, и определяне на мерки, които биха спомогнали за намаляване на въздействието върху околната среда на електронните съобщителни мрежи;

                              б)

                              предоставяне, ако е целесъобразно, на навременен и благоприятен за инвестиции достъп до радиочестотен спектър за 5G чрез благоприятстващи инвестициите стимули за използване на радиочестотен спектър, както и навременни процедури за предоставяне на спектър за „пионерни“ радиочестотни ленти за 5G;

                              в)

                              установяване на по-силен процес на координация за предоставяне на спектър, което да улеснява също трансграничното предоставяне на иновативни 5G услуги.

                  2.

                  За целите на настоящата препоръка се прилагат определенията, изложени в Директивата за намаляване на разходите за широколентов достъп и в Европейския кодекс за електронни съобщения.

            2.   ПРОЦЕС ПО РАЗРАБОТВАНЕ НА ИНСТРУМЕНТАРИУМ

                  3.

                  Държавите членки следва да работят заедно и в тясно сътрудничество с Комисията, за да разработят инструментариум в областите, обхванати от раздели 3, 4 и 5 от настоящата препоръка. Ако е целесъобразно, следва да участват следните:

                              а)

                              Органа на европейските регулатори в областта на електронните съобщения, както и националните регулаторни органи, мрежата от служби по широколентовия достъп и компетентните органи, отговарящи за функциите на единната информационна точка, във връзка с областите, определени в раздел 3;

                              б)

                              Групата за политиката в областта на радиочестотния спектър и компетентните национални регулаторни органи във връзка с областите, определени в раздели 4 и 5.

                  4.

                  До 20 декември 2020 г. държавите членки следва да определят и споделят помежду си и с Комисията най-добри практики съгласно раздели 3 и 4.

                  5.

                  До 30 март 2021 г. държавите членки, в тясно сътрудничество с Комисията, следва да договорят инструментариума.

                  6.

                  Държавите членки следва да приложат инструментариума незабавно и в тясно сътрудничество с други държави членки, Комисията и други съответни заинтересовани страни.

                  7.

                  За да се гарантира прозрачност и да се улесни обменът на добри практики между държавите членки, инструментариумът и всяка свързана докладвана информация следва да бъдат публично оповестени на уебсайта Europa и чрез единните информационни точки.

            3.   ЗАСИЛЕНА КООРДИНАЦИЯ НА РАВНИЩЕТО НА СЪЮЗА ЗА НАМАЛЯВАНЕ НА РАЗХОДИТЕ И УВЕЛИЧАВАНЕ НА СКОРОСТТА НА РАЗГРЪЩАНЕ НА МРЕЖИ С МНОГО ГОЛЯМ КАПАЦИТЕТ

         Опростяване на процедурите за издаване на разрешения

                  8.

                  Държавите членки следва да разработят и договорят най-добри практики за допълнително опростяване на процедурите за издаване на разрешения отвъд обхвата на Директивата за намаляване на разходите за широколентов достъп, определени в член 1 от нея, и да улесняват спазването на срока и други условия, изложени в член 7, параграф 3 от посочената директива. По-специално държавите членки следва да проучат как:

                              а)

                              да улеснят спазването на максималния срок от 4 месеца за издаване или отказ на разрешения. За да се увеличи правната сигурност и да се подпомогне намаляването на административната тежест, при липсата на изрично решение в рамките на четиримесечния срок, държавите членки следва да обмислят мълчаливо одобрение на заявлението.

                              б)

                              да опростяват процедурите за издаване на разрешения, включително създаване на ускорени процедури за издаване на разрешения и/или разрешаване на изключения, ако е целесъобразно, и определяне на вида разгръщане на мрежи, които могат да се възползват от тях.

                              в)

                              да предоставят на операторите правото да подават по електронен път чрез единната информационна точка заявления за всички необходими разрешения, изисквани за строежи, за разгръщането на елементи от мрежи с много голям капацитет.

                              г)

                              да създадат единната информационна точка като единна входна точка за подаване на заявления за такива строителни работи. За тази цел може да е необходимо единната информационна точка да изпълнява активна роля в координирането и наблюдението на процедурите за издаване на разрешения на всички административни равнища. Може да бъде необходимо също да се улесни обменът на информация относно напредъка на тези процедури между заявителите и компетентните органи, включително съобщаването на заявителя на решението, издадено от компетентния(те) орган(и).

                  9.

                  Държавите членки следва също да обмислят най-добри практики за улесняване предоставянето на право на преминаване, предвидено в член 43 от Европейския кодекс за електронни съобщения, когато то се изисква за разполагането на елементи от мрежи с много голям капацитет. Такива най-добри практики следва да гарантират, че когато за разгръщане на такива мрежови елементи са необходими разрешения за строителни работи и право на преминаване, компетентните органи издават или отказват необходимите разрешения успоредно в рамките на 4 месеца от подаване на заявлението.

                  10.

                  Държавите членки следва да обменят и договарят най-добри практики, за да гарантират, че начисляваните такси за издаване на разрешения за строителни работи, необходими за разгръщането на мрежи с много голям капацитет, са обективно обосновани, прозрачни, недискриминационни и пропорционални на своята цел и че обхващат само административните разходи, свързани с предоставянето на такива разрешения.

         Подобряване на прозрачността чрез единната информационна точка

                  11.

                  Държавите членки следва да разработят най-добри практики за подобряване на прозрачността във връзка с физическата инфраструктура, за да имат операторите по-лесен достъп до цялата съответна информация относно инфраструктурата, налична в дадена област. За тази цел държавите членки следва да обмислят укрепване на ролята на единната информационна точка и разширяване на нейните функции, така че тя да включва например информация с географски данни (карти и цифрови модели) и интегриране на информация от различни източници (по-специално информация, предоставяна от компетентните национални органи на всяко равнище, органи от публичния сектор и оператори на мрежи).

                  12.

                  Държавите членки се насърчават да разработят най-добри практики, за да гарантират, че посочената в член 4, параграф 1 от Директивата информация, когато принадлежи на органи от публичния сектор, се предоставя чрез единната информационна точка в електронен формат. Освен това държавите членки следва да обмислят да предоставят информация чрез единната информационна точка относно физическата инфраструктура отвъд минимума, посочен в Директивата, като например местоположението с географски данни на инфраструктурата, нейния цифров модел, нейния вид и текущо използване или нейния общ и резервен капацитет.

                  13.

                  За да подобрят допълнително количеството и типа информация, налична чрез единната информационна точка, държавите членки следва да обмислят да изискват от операторите на мрежа да предоставят чрез единната информационна точка и в електронен формат информацията относно съществуващата им физическа инфраструктура, която са предоставили на други оператори по изрично искане.

         Разширяване на правото на достъп до съществуваща физическа инфраструктура

                  14.

                  За да се увеличат броят и видовете съоръжения, с които операторите разполагат за разполагането на елементите на мрежи с много голям капацитет, държавите членки следва да разработят най-добри практики, за да осигурят достъп на операторите до физическа инфраструктура (включително сгради и улични съоръжения), контролирана от публични органи, която може да поеме елементи на мрежа с много голям капацитет, при сходни условия на тези, които са определени в член 3 от Директивата за намаляване на разходите за широколентов достъп.

         Механизъм за разрешаване на спорове

                  15.

                  Държавите членки следва да разработят най-добри практики за подобряване на ефективността и ефикасността на механизма за разрешаване на спорове във връзка със споровете, свързани с достъпа до физическа инфраструктура и функционирането на органите за разрешаване на спорове, за да разрешават съответните проблеми във възможно най-кратък срок и да предоставят насоки на страните относно подходящи условия и такси, включително чрез навременното публикуване на решенията си.

         Намаляване на екологичния отпечатък на мрежите

                  16.

                  Държавите членки се насърчават да разработват най-добри практики, за да стимулират разгръщането на електронни съобщителни мрежи с намален екологичен отпечатък, по-специално във връзка с използването на енергия и свързаните с това емисии парникови газове, включително:

                              а)

                              критериите за оценка на екологичната устойчивост на бъдещите мрежи;

                              б)

                              стимулите, предоставяни на операторите, за разгръщане на екологично устойчиви мрежи.

         Оценка на въздействието върху околната среда

                  17.

                  Когато законодателството на Съюза, по-специално Директива 2001/42/ЕО („Директива за стратегическа екологична оценка“), Директива 2011/92/ЕС („Директива относно оценката на въздействието върху околната среда“) и Директива 92/43/ЕИО („Директива за местообитанията“), изисква оценка на въздействието и по-специално когато органите подготвят рамката за бъдещите разрешения за осъществяване на проектите, държавите членки следва да обменят най-добри практики относно начина на извършване и отчитане на резултатите от екологичната оценка на етапа, когато въздействието върху околната среда може да бъде идентифицирано и оценено, например когато операторите представят цялостни планове за проекти, насочени към конкретна инсталация или разгръщане на мрежи.

            4.   ДЕЙСТВИЕ НА НАЦИОНАЛНО РАВНИЩЕ ЗА ГАРАНТИРАНЕ НА СВОЕВРЕМЕНЕН И БЛАГОПРИЯТЕН ЗА ИНВЕСТИЦИИ ДОСТЪП ДО РАДИОЧЕСТОТЕН СПЕКТЪР ЗА 5G

         График на процедурите за издаване на разрешения за радиочестотен спектър

                  18.

                  Без да се засяга оценката на непреодолима сила съгласно правото на Съюза, държавите членки следва да гарантират, че отлагането на процедурите за предоставяне на права за използване на радиочестотен спектър, дължащо се на кризата с COVID-19, е сведено до минимум и продължава само доколкото е необходимо, за да се предотврати или овладее разпространението на COVID-19. Държавите членки следва да актуализират по адекватен начин всяка съответна национална пътна карта за радиочестотния спектър.

                  19.

                  Държавите членки следва да изискат от форум за партньорски проверки съгласно член 35 от Европейския кодекс за електронни съобщения да провери предварително проекта на мерки за предоставяне на права за ползване на радиочестотен спектър в рамките на радиочестотни ленти 700 MHz, 3,4—3,8 GHz и 24,25—27,5 Ghz с цел обмен на най-добри практики.

         Стимули за инвестиране

                  20.

                  За да се направи преглед на стимулите, така че ползвателите на радиочестотен спектър да правят значителни инвестиции в разгръщането на 5G мрежи, държавите членки следва да информират Комисията, по-специално чрез Групата за политиката в областта на радиочестотния спектър, относно специфичните мерки, които те считат за най-добри практики, включително онези, които се прилагат или са планирани да бъдат приложени на национално равнище при разрешаване на радиочестотен спектър в радиочестотните ленти 700 MHz, 3,4—3,8 GHz и 24,25—27,5 Ghz.
                  По-специално държавите членки следва да докладват всички съответни мерки, чиито цели са:

                              а)

                              насърчаване на адекватни първоначални цени, които отразяват минималните нива на таксите за правата за ползване на радиочестотния спектър

                              б)

                              избягване на недостиг на спектър, като се гарантира предоставяне на пълния размер на радиочестотния спектър, хармонизиран на равнището на Съюза;

                              в)

                              предоставяне по недискриминационен начин на възможността таксите за правата за ползване на радиочестотен спектър да бъдат плащани на вноски в периода на валидност на тези права;

                              г)

                              използване на режим на индивидуално разрешение за радиочестотната лента 24,25—27,5 Ghz, което насърчава навременното ѝ използване, включително по-специално режим въз основа на ускорени административни процедури когато се прилага към географски ограничени права за ползване;

                              д)

                              комбиниране на финансови стимули със задължения или официални ангажименти за ускоряване или разширяване на висококачествено безжично покритие;

                              е)

                              предоставяне, при условията на конкурентното право, на възможност за споделяне на пасивна и активна инфраструктура, както и за съвместно разгръщане на инфраструктура, която разчита на използването на радиочестотен спектър.

            5.   ЗАСИЛЕНА КООРДИНАЦИЯ НА РАВНИЩЕТО НА СЪЮЗА ВЪВ ВРЪЗКА С ПРЕДОСТАВЯНЕТО НА РАДИОЧЕСТОТЕН СПЕКТЪР ЗА ТРАНСГРАНИЧНО ПОЛЗВАНЕ

                  21.

                  За да се насърчи съгласувана практика за предоставяне на операторите на права за ползване за радиочестотен спектър с цел разгръщане на безжична инфраструктура от следващо поколение (включително 5G) за трансгранично ползване за промишлени цели, държавите членки следва да разработят и договорят най-добри практики като част от инструментариума в тази връзка, включително относно:

                              а)

                              определяне на случаи на ползване с трансгранично измерение, по-специално за сухопътния транспорт, железопътния транспорт и промишленото производство, в съответствие с приоритетите на Съюза (12) относно разгръщането на 5G;

                              б)

                              за всеки определен случай на ползване, идентифициране на общ специален честотен обхват в съответствие с подходящия общ режим на разрешение, както и условията, свързани с такива разрешения, които са необходими за гарантиране на непрекъснатост на работа през границите, включително, но и без ограничение до качеството на услугата и мрежовата сигурност.

                  22.

                  Държавите членки се приканват да използват най-добрите практики на инструментариума, посочен в точка 21, по отношение на съответните ползватели на своя територия по-специално с цел съвместно установяване на общите аспекти на процедурата по съвместно разрешаване съгласно член 37 от Европейския кодекс за електронни съобщения и провеждането ѝ до 30 март 2022 г.

            6.   ДОКЛАДВАНЕ

                  23.

                  До 30 април 2021 г. всяка държава членка следва да предостави на Комисията пътна карта за прилагането на инструментариума.

                  24.

                  До 30 април 2022 г. всяка държава членка следва да докладва относно прилагането на инструментариума.

         Съставено в Брюксел на 18 септември 2020 година.

               За Комисията

            Thierry BRETON

               Член на Комисията

         (1)  Заключения на Съвета относно изграждането на цифровото бъдеще на Европа, 9 юни 2020 г., 8711/20.https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8711-2020-INIT/bg/pdf

         (2)  COM(2020) 67 final.

         (3)  Директива 2014/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. относно мерките за намаляване на разходите за разгръщане на високоскоростни електронни съобщителни мрежи (ОВ L 155, 23.5.2014 г., стр. 1).

         (4)  Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета относно изпълнението на Директива 2014/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 година относно мерките за намаляване на разходите за разгръщане на високоскоростни електронни съобщителни мрежи, COM(2018) 492, 27 юни 2018 г.

         (5)  Директива (ЕС) 2018/1972 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за установяване на Европейски кодекс за електронни съобщения (OB L 321, 17.12.2018 г., стр. 36).

         (6)  Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 юни 2001 г. относно оценката на последиците на някои планове и програми върху околната среда (ОВ L 197, 21.7.2001 г., стр. 30).

         (7)  Директива 2011/92/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2011 г. относно оценката на въздействието на някои публични и частни проекти върху околната среда (ОВ L 26, 28.1.2012 г., стр. 1).

         (8)  Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (ОВ L 206, 22.7.1992 г., стр. 7).

         (9)  Решение (EС) 2017/899 на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2017 г. за използването на радиочестотната лента 470—790 MHz в Съюза (ОВ L 138, 25.5.2017 г., стр. 131).

         (10)  Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „5G за Европа: план за действие“, COM(2016) 588 final.

         (11)  Препоръка (ЕС) 2019/534 на Комисията от 26 март 2019 г. — Киберсигурност на 5G мрежите (ОВ L 88, 29.3.2019 г., стр. 42).

         (12)  Вж. по-специално Съобщения COM(2016) 587 и COM(2020) 67 на Комисията.


title: Препоръка на Европейския съвет за системен риск от 15 декември 2020 година за изменение на Препоръка ЕССР/2020/7 относно ограничаване на разпределенията по време на пандемията от COVID-19 (ECCP/2020/15) 2021/C 27/01

text:
                  25.1.2021

                  BG

                  Официален вестник на Европейския съюз

                  C 27/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК
         от 15 декември 2020 година
         за изменение на Препоръка ЕССР/2020/7 относно ограничаване на разпределенията по време на пандемията от COVID-19
         (ECCP/2020/15)
         (2021/C 27/01)
         ГЕНЕРАЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК,
         като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
         като взе предвид Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (1), и по-специално член 3, параграф 2, букви б), г) и е) и членове 16—18 от него,
         като взе предвид Решение ЕССР/2011/1 на Европейския съвет за системен риск от 20 януари 2011 г. за приемане на процедурен правилник на Европейския съвет за системен риск (2), и по-специално член 15, параграф 3, буква д) и членове 18—20 от него,
         като има предвид, че:

                     (1)

                     В началото на пандемията от COVID-19 Европейският съвет за системен риск (ЕССР) призна необходимостта финансовите институции да поддържат стабилно равнище на собствения капитал, за да се намали системният риск и да се допринесе за икономическото възстановяване. За тази цел ЕССР издаде Препоръка ЕССР/2020/7 относно ограничаване на разпределенията по време на пандемията от COVID-19 (3), която има за цел да гарантира, че всички финансови институции, които могат да породят риск за финансовата стабилност, поддържат високи нива на капитал, като препоръчва на съответните органи да изискват от финансовите институции да се въздържат от извършване на разпределения докато трае пандемията от COVID-19 и поне до 1 януари 2021 г.

                     (2)

                     Кризата с COVID-19 все още продължава в Европа и в световен мащаб, като остава несигурността относно бъдещото въздействие върху икономиката и финансовите институции с риск от допълнително влошаване на здравните и икономическите условия. Пазарите и органите изпитват недостиг на информация за дългосрочното въздействие на кризата върху финансовия сектор и кредитните пазари. Финансовите институции също така остават силно зависими от подкрепата в рамките на публичната политика. Осигуряването на непрекъснатото правилно функциониране на финансовата система е от ключово значение. Изключителното разширяване на ограниченията за изплащане, за да се отчете несигурността относно бъдещото макроикономическо развитие, обслужва тази цел, като позволява на финансовите институции да поддържат достатъчно високо ниво на капитала, за да се намали системният риск и за да се допринесе за икономическото възстановяване. В същото време ЕССР признава напредъка, постигнат от властите и финансовите институции при справянето с последиците от пандемията. ЕССР също така е запознат с важността на разпределенията за осигуряването на възможност на финансовите институции да набират капитал от външни източници, тъй като възнаграждаването на инвеститорите за техните инвестиции е от решаващо значение за дългосрочната устойчивост на финансовите институции и пазарите. Независимо от това, ЕССР призовава за изключително внимание по отношение на разпределенията, така че те да не излагат на риск стабилността на финансовата система и процеса на възстановяване, и счита, че нивото на разпределение трябва да бъде значително по-ниско от последните години преди кризата с COVID-19.

                     (3)

                     Препоръка ЕССР/2020/7 обхваща също така централните контрагенти (ЦК) предвид системно важната им роля при клиринга на трансакции на финансовите пазари. Очакваният резултат беше да се възпрепятстват акционерите и висшият персонал да се възползват от излишъка от капитала на ЦК чрез разпределения в момент, когато оперативният риск, който ЦК покриват със собствени ресурси, а не с вноски от клирингови членове, е най-тежък, като също така се вземат предвид ограниченията за присъствието на персонал в офисите на ЦК. Стрес тестът по отношение на ЦК в Съюза обаче, проведен от Европейския орган за ценни книжа и пазари след избухването на пандемията от COVID-19, потвърди цялостната оперативна устойчивост на ЦК на Съюза към често срещани шокове и множество неизпълнения за кредитни рискове, ликвидни рискове и рискове от стрес при концентрация (4). Освен това към днешна дата не съществуват данни за срив на системи или процеси. Ефективността на мерките, прилагани от ЦК за намаляване на операционния риск, предполага, че вече не е необходимо да се включват ЦК в обхвата на Препоръка ЕССР/2020/7.

                     (4)

                     Мерките, обхванати от Препоръка ЕССР/2020/7, са с временен характер и ЕССР ще продължава да наблюдава последиците им за финансовите институции и тяхната способност да допринасят за икономическото възстановяване. Когато решава дали и кога настоящата препоръка е необходимо да бъде изменена, ЕССР следва да вземе предвид, inter alia, макроикономическото развитие и новите данни за стабилността на финансовата система.

                     (5)

                     В раздел 2, параграф 5 от Препоръка ЕССР/2020/7 се предвижда, че Генералният съвет може да реши дали и кога е необходимо да бъде изменена Препоръка/2020/7. Измененията могат да включват по-специално удължаване на срока, за който се прилага препоръка А.

                     (6)

                     Поради това Препоръка ЕССР/2020/7 следва да бъде съответно изменена,

               ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

            ИЗМЕНЕНИЯ

         Препоръка ЕССР/2020/7 се изменя, както следва:

                     1.

                     в раздел 1 препоръка A се заменя със следното:
                     „Препоръка А – Ограничения на разпределенията

                     На съответните органи се препоръчва да изискват от поднадзорните си финансови институции (*1) да се въздържат до 30 септември 2021 г. от предприемане на следните действия:

                                 а)

                                 да разпределят дивиденти или да поемат неотменяем ангажимент да разпределят дивиденти;

                                 б)

                                 да изкупуват обратно обикновени акции;

                                 в)

                                 да поемат задължение за изплащане на променливи възнаграждения на лице, поемащо съществен риск,
                                 които имат за последица намаляване на количеството или качеството на собствения капитал, освен ако финансовите институции не подхождат изключително внимателно при извършването на такива действия и ако произтичащото от това намаляване не превишава консервативния праг, определен от техния компетентен орган. На компетентните органи се препоръчва да участват в дискусии с финансовите институции преди финансовите институции да предприемат някое от действията, посочени в букви а) или б).

                           Настоящата препоръка се прилага на равнището на група от ЕС (или на индивидуално равнище, когато финансовата институция не е част от група от ЕС) и ако е подходящо, на подконсолидирано или индивидуално равнище.

                        (*1)  Без клоновете на финансови институции.“;"

                     2.

                     раздел 2, параграф 1, точка 1 се изменя, както следва:

                                 а)

                                 буква б) се заменя със следното:

                                             „б)

                                             „компетентен орган“ означава компетентен или надзорен орган съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 40 от Регламент (ЕС) № 575/2013 или член 13, точка 10 от Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (*2), в зависимост от случая;

                                    (*2)  Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 г. относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (ОВ L 335, 17.12.2009 г., стр. 1).“;"

                                 б)

                                 буква в) се заменя със следното:

                                             „в)

                                             „финансова институция“ означава всяко от следните предприятия, чието главно управление или седалище според устройствения акт е в Съюза:

                                                         i)

                                                         институция съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013,

                                                         ii)

                                                         застрахователно предприятие съгласно определението в член 13, точка 1 от Директива 2009/138/ЕО,

                                                         iii)

                                                         презастрахователно предприятие съгласно определението в член 13, точка 4 от Директива 2009/138/ЕО;“;

                                 в)

                                 буква г) се заменя със следното:

                                             „г)

                                             „лице, поемащо съществен риск“ означава член на категория персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на финансовата институция, включително член на категориите персонал, посочени в член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС или в член 275, параграф 1, буква в) от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 на Комисията (*3), в зависимост от случая;

                                    (*3)  Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 на Комисията от 10 октомври 2014 г. за допълнение на Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (ОВ L 12, 17.1.2015 г., стр. 1).“;"

                     3.

                     В раздел 2, параграф 3 се добавя следният параграф:

                                 „1а.

                                 При калибриране на консервативния праг компетентните органи следва да обърнат необходимото внимание на:

                                             а)

                                             целите на настоящата препоръка, по-специално необходимостта финансовите институции да поддържат достатъчно високо ниво на капитала, включително отчитайки тяхната капиталова траектория, за да се намали системният риск и да се допринесе за икономическото възстановяване, като се вземат предвид рисковете от влошаване на платежоспособността на предприятията и домакинствата с оглед на пандемията;

                                             б)

                                             необходимостта да се гарантира, че общото ниво на разпределенията на поднадзорните им финансови институции е значително по-ниско, отколкото през последните години преди кризата с COVID-19;

                                             в)

                                             спецификите на всеки сектор в рамките на тяхната компетентност.“

                     4.

                     раздел 2, параграф 4 се заменя със следното:
                     „4.   Срок за последващи действия

                     В съответствие с член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1092/2010 адресатите трябва да уведомят Европейския парламент, Съвета, Комисията и ЕССР за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, или да обосноват всяко бездействие. От всеки адресат се изисква да предостави доклад за изпълнението на препоръка А до 15 октомври 2021 г.“;

                     5.

                     раздел 2, параграф 5 се заменя със следното:
                     „5.   Изменения на настоящата препоръка

                     Преди 30 септември 2021 г. Генералният съвет ще реши дали и кога е необходимо настоящата препоръка да бъде изменена, вземайки предвид, inter alia, макроикономическото развитие и новите данни за стабилността на финансовата система.“;

                     6.

                     В раздел 2, параграф 6 относно „Наблюдение и оценка“ се добавя следният параграф:

                                 „3.

                                 Секретариатът на ЕССР ще подпомага адресатите, като осигурява координацията на процеса на докладване и предоставянето на съответните образци, и като определя, когато е необходимо, процедурата и срока за последващи действия.“;

                     7.

                     Приложението, озаглавено „Уведомление на действията, предприети в отговор на настоящата препоръка“, се заличава.

            Съставено във Франкфурт на Майн на 15 декември 2020 година.

                  Ръководител на секретариата на ЕССР,

                  от името на Генералния съвет на ЕССР,

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 1.

            (2)  OВ C 58, 24.2.2011 г., стр. 4.

            (3)  Препоръка ЕССР/2020/7 на Европейския съвет за системен риск от 27 май 2020 г. относно ограничаване на разпределенията по време на пандемията от COVID-19 (OВ C 212, 26.6.2020 г., стр. 1).

            (4)  Вж. прессъобщението на ЕОЦКП: “ESMA’s Third EU-Wide CCP Stress Test Finds System Resilient to Shocks”, достъпно на: https://www.esma.europa.eu/press-news/esma-news/esma%E2%80%99s-third-eu-wide-ccp-stress-test-finds-system-resilient-shocks


title: Препоръка на Съвета от 3 април 2020 година за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния 2020/C 116/01

text:
               8.4.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 116/1

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 3 април 2020 година
      за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния
      (2020/C 116/01)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 7 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Съгласно член 126 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) държавите членки трябва да избягват прекомерния бюджетен дефицит.

                  (2)

                  Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и силен и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.

                  (3)

                  На 3 април 2020 г. Съветът реши съгласно член 126, параграф 6 от ДФЕС, че в Румъния е налице прекомерен бюджетен дефицит.

                  (4)

                  Съгласно член 126, параграф 7 от ДФЕС и член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (1) Съветът трябва да отправи препоръки до съответната държава членка с оглед преодоляване на прекомерния дефицит в определен срок. В тези препоръки трябва да определи максимален срок от шест месеца, през който съответната държава членка да предприеме ефективни действия в тази насока. Освен това в препоръката за коригиране на прекомерния дефицит Съветът трябва да изиска да бъдат постигнати годишни бюджетни цели, които съгласно прогнозата, на която се базира препоръката, съответстват на минимално годишно подобрение на структурното салдо (т.е. коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните и другите временни мерки) от най-малко 0,5 % от брутния вътрешен продукт (БВП) като целеви показател.

                  (5)

                  Според зимната прогноза на Комисията от 2020 г., допълнена с фискални променливи до 2022 г., се очаква през 2019 г. реалният растеж на БВП да бъде 3,9 %. Въз основа на допускане, че няма да има промяна в провежданата политика, Комисията прогнозира, че растежът на реалния БВП ще се забави, но ще остане значителен -3,8 % през 2020 г. и 3,5 % през 2021 и 2022 г. От една страна, значителният фискален стимул, заложен в настоящите политики, ще продължи да дава известен тласък на частното потребление. От друга страна, ако бюджетният дефицит продължи да нараства, това ще подкопае доверието на потребителите и инвеститорите в устойчивостта на траекторията на растежа. В резултат на това инвестициите се очаква да намалеят, тъй като частните инвеститори вземат предвид нарастващите макроикономически дисбаланси. Очаква се през прогнозния период нетният износ да остане отрицателен, тъй като износът продължава да бъде засегнат от слабото външно търсене, докато вносът се подпомага от частното потребление. Това на свой ред би влошило допълнително и без това големия дефицит по текущата сметка.

                  (6)

                  На 10 декември 2019 г. правителството прие и изпрати до Парламента своята фискално-бюджетната стратегия за периода 2020—2022 г. (по-нататък наричана „фискалната стратегия“) с преразгледан бюджетен дефицит на сектор „Държавно управление“ от 3,8 % от БВП през 2019 г., т.е. надвишаващ референтната стойност от 3 % от БВП. Това преразглеждане в посока увеличение от първоначално планираните 2,8 % от БВП през 2019 г. се основаваше на данни за изпълнението на бюджета за тази година до този момент. Фискалната стратегия беше обнародвана на 18 декември 2019 г.

                  (7)

                  Прогнозата на Комисията от зимата на 2020 г., допълнена с фискални променливи до 2022 г., предвижда бюджетният дефицит на сектор „Държавно управление“ да остане над референтната стойност от 3 % от БВП за целия прогнозен период. Комисията предвижда бюджетен дефицит на сектор „Държавно управление“ в размер на 4 % от БВП през 2019 г., 4,9 % през 2020 г., 6,9 % през 2021 г. и 7,7 % през 2022 г. при допускане, че няма да има промяна в провежданата политика. Предвижда се структурният дефицит да се влоши с 1 % от БВП през 2020 г., с допълнителни 1,9 % от БВП през 2021 г. и с още 0,8 % през 2022 г. Увеличението на прогнозирания от Комисията дефицит се дължи главно на значителните увеличения на пенсиите, приети през лятото на 2019 г. По-високите разходи за пенсии ще допринесат с 0,9 процентни пункта от БВП за увеличението на дефицита през 2020 г., с 1,7 процентни пункта от БВП през 2021 г. и с 1,1 процентни пункта от БВП през 2022 г. Очаква се удвояването на надбавката за деца, което трябва да влезе в сила от август 2020 г., да доведе до годишни бюджетни разходи в размер на 0,6 % от БВП. В своята фискална стратегия правителството прогнозира бюджетен дефицит на сектор „Държавно управление“ в размер на 3,6 % от БВП през 2020 г., 3,4 % през 2021 г. и 2,8 % през 2022 г. Според прогнозите на правителството това ще доведе до структурна корекция от 0,3 % през 2020 г., 0,2 % през 2021 г. и 0,6 % през 2022 г. Корекцията във фискалната стратегия се основава предимно на разходите. По-специално разходите за трудови възнаграждения на наетите лица, за стоки и услуги и за капиталови разходи, които не са съфинансирани от ЕС, се очаква да намалеят като дял от БВП. Прогнозата за по-малък дефицит във фискалната стратегия в сравнение с прогнозата на Комисията се дължи на по-оптимистичните макроикономически прогнози, залегнали във фискалната стратегия, и на факта, че фискалната стратегия не отчита фискалното въздействие на някои приети мерки, докато планираното ограничаване на текущите разходи не е напълно подкрепено от приетите или оповестени по правдоподобен начин мерки и следователно не може да бъде взето изцяло предвид в прогнозата на Комисията.

                  (8)

                  Консолидираният държавен дълг в Румъния възлизаше на 34,7 % от БВП през 2018 г. Според прогнозата на Комисията консолидираният държавен дълг се очаква да нарасне до 46,6 % от БВП през 2022 г., следователно да остане под референтната стойност в Договора.

                  (9)

                  Съгласно член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 корекцията на прекомерния дефицит трябва да се осъществи в годината, следваща годината на неговото установяване (в случая 2021 г.), освен при наличието на особени обстоятелства. Планът за корекции следва да бъде определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 1467/97, като се вземат предвид икономическата и фискалната позиция на държавата членка.

                  (10)

                  В настоящата ситуация в Румъния са налице такива особени обстоятелства. Коригирането на прекомерния дефицит до 2021 г. ще изисква твърде рязко фискална корекция и ще доведе до значителна загуба на продукция. При план за корекции, който предвижда повече време за изпълнение, въпреки че все още се изискват значителни годишни корекции, въздействието върху растежа ще бъде по-плавно и ще бъде отчетен фактът, че бюджетната 2020 година вече е започнала. Структурните реформи, провеждани успоредно с фискалната консолидация, ще допринесат за гарантиране на трайна корекция на прекомерния дефицит. С оглед на това и като се вземе предвид икономическата и фискалната позиция на Румъния, е оправдано срокът за коригирането на прекомерния дефицит да бъде до 2022 г.

                  (11)

                  За да се постигне надеждна и устойчива корекция в този срок, Румъния трябва да постигне цел за номиналния дефицит по консолидирания държавен бюджет от 3,6 % от БВП през 2020 г., 3,4 % от БВП през 2021 г. и 2,8 % от БВП през 2022 г., което, въз основа на прогнозата на Комисията, съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи (2) от 8,2 % през 2020 г., 5,5 % през 2021 г. и 5,5 % през 2022 г. Този темп на растеж на нетните разходи ще бъде основният показател, използван за оценка на фискалното усилие, ако е необходим внимателен анализ. Съответната годишна корекция на структурното салдо е в размер на 0,5 % от БВП през 2020 г., 0,8 % от БВП през 2021 г. и 0,8 % от БВП през 2022 г. Въз основа на настоящата прогноза тези цели все още позволят годишно нарастване на реалните нетни разходи. Постигането на тези цели вероятно ще изисква преосмисляне на значителните законови увеличения на пенсиите и на други неотдавнашни мерки, водещи до рязко влошаване на дефицита при базовия сценарий.

                  (12)

                  Мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират трайна корекция, като същевременно са насочени към подобряване на качеството на публичните финанси и увеличаване на потенциала за икономически растеж на икономиката.

                  (13)

                  От 2016 г. насам Румъния системно и многократно се отклонява от фискалните правила, залегнали в националната фискална рамка, като по този начин ги прави до голяма степен неефективни. От решаващо значение е в бъдеще Румъния да гарантира пълното прилагане на националната фискална рамка.

                  (14)

                  В средносрочен и дългосрочен план рисковете пред постигането на стабилни публични финанси изглеждат големи, като те са предизвикани от високи бюджетни дефицити и разходи, свързани със застаряването на населението. Увеличенията на пенсиите, въведени през лятото на 2019 г. и предвидени да влязат в сила през периода 2019—2021 г., играят голяма роля за тези рискове. Това потвърждава спешната необходимост от пълно възстановяване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси,

            ПРЕПОРЪЧВА:

                  1)

                  Румъния следва да преодолее прекомерния дефицит най-късно до 2022 г.

                  2)

                  Румъния следва да постигне целеви номинален дефицит по консолидирания държавен бюджет от 3,6 % от БВП през 2020 г., 3,4 % от БВП през 2021 г. и 2,8 % от БВП през 2022 г., което съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 8,2 % през 2020 г., 5,5 % през 2021 г. и 5,5 % през 2022 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,5 % от БВП през 2020 г., 0,8 % от БВП през 2021 г. и 0,8 % от БВП през 2022 г.

                  3)

                  Румъния следва да определи и стриктно да приложи мерките, необходими за постигане на корекцията на своя прекомерния дефицит до 2022 г. Мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират трайна корекция, като същевременно подкрепят растежа. Румъния следва да използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита.

                  4)

                  Съветът определи 15 септември 2020 г. като крайния срок, в който Румъния следва да предприеме ефективни действия и в съответствие с член 3, параграф 4а от Регламент (ЕО) № 1467/97 да докладва подробно за консолидационната стратегия, предвидена за постигане на поставените цели. След тази дата органите на Румъния следва да докладват за напредъка по прилагането на препоръките най-малко на всеки шест месеца до пълното преодоляване на прекомерния дефицит.

            В допълнение румънските органи следва да гарантират пълното прилагане на своята национална фискална рамка. За да се допринесе за успеха на стратегията за фискална консолидация, важно е също така фискалната консолидация да бъде съпроводена с цялостни структурни реформи в съответствие с препоръките, които Съветът отправи към Румъния в рамките на европейския семестър, и по-специално препоръките, свързани с процедурата при макроикономически дисбаланси.
      Адресат на настоящата препоръка е Румъния.

         Съставено в Брюксел на 3 април 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            G. GRLIĆ RADMAN

         (1)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (2)  Нетните първични разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.