title: 2012/148/ЕС: Препоръка на Комисията от 9 март 2012 година относно подготовката за въвеждането на интелигентни измервателни системи

text:
               13.3.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 73/9

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 9 март 2012 година
   относно подготовката за въвеждането на интелигентни измервателни системи
   (2012/148/ЕС)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Интелигентните енергийни мрежи отбелязват нов етап в развитието към повече права на потребителите, по-висока степен на интеграция на възобновяемите енергийни източници в мрежата и по-висока енергийна ефективност, като съществено допринасят за намаляване на емисиите на парникови газове, за създаването на работни места и за технологичното развитие в Съюза.

               (2)

               В съответствие с Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и за отмяна на Директива 2003/54/ЕО (1), и Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно общите правила за вътрешния пазар на природен газ и за отмяна на Директива 2003/55/ЕО (2) държавите-членки са задължени да гарантират прилагането на интелигентни измервателни системи, които спомагат за активното участие на потребителите в пазара на електроенергия и газ, като въвеждането на тези интелигентни измервателни системи може да бъде обект на икономическа оценка в дългосрочна перспектива на всички разходи и ползи за пазара и индивидуалния потребител, а също така трябва да се установи приемлив срок за тяхното внедряване и коя форма на интелигентно отчитане на консумацията е икономически оправдана и разходоефективна.

               (3)

               В Съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 12 април 2011 г.„Интелигентни електроенергийни мрежи: от нововъведението към внедряването“ (3) са обявени редица мерки, включително наблюдение на напредъка на държавите-членки, разработване на насоки за ключови показатели за ефективност и на методични насоки за плановете на държавите-членки за прилагането на интелигентни измервателни системи, заедно с анализ на разходите и ползите.

               (4)

               В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се изброяват редица подходящи мерки, по-специално за защита на данните в Съюза, относно мрежовата и информационната сигурност, кибернетичните атаки и за функционалните възможности на интелигентните енергийни мрежи и на интелигентното отчитане на консумацията. Държавите-членки, в сътрудничество с представители на промишления сектор, Комисията и други заинтересовани страни, следва да предприемат подходящи мерки, за да осигурят прилагането на съгласуван подход.

               (5)

               Една от основните задачи и предварителни условия за използването на интелигентни измервателни системи е да се намерят подходящи технически и правни решения, които да гарантират защитата на личните данни като основно право съгласно член 8 от Хартата на основните права на Европейския съюз и член 16 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Държавите-членки и заинтересованите страни следва да гарантират особено в началния етап на въвеждането на интелигентни измервателни системи, че техните приложения се наблюдават и че се зачитат основните права и свободи на физическите лица.

               (6)

               Интелигентните измервателни системи позволяват обработването на данни, включително предимно на лични данни. Освен това внедряването на интелигентни енергийни мрежи и интелигентни измервателни системи следва да позволи на доставчиците и мрежовите оператори да преминат от общ поглед върху енергийното поведение на потребителите към подробна информация относно енергийното поведение на отделните крайни потребители.

               (7)

               Правата и задълженията, предвидени в Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (4), както и в Директива 2002/58/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 юли 2002 г. относно обработката на лични данни и защита на правото на неприкосновеност на личния живот в сектора на електронните комуникации (Директива за правото на неприкосновеност на личния живот и електронни комуникации) (5), са напълно приложими към интелигентното отчитане на консумацията, при което се обработват лични данни, по-специално при използването на обществено достъпни електронни съобщителни услуги за договорни и търговски отношения с клиентите.

               (8)

               Със своите становища работната група за защита на лицата при обработването на лични данни, създадена в съответствие с член 29 от Директива 95/46/ЕО, предоставя насоки относно идентифицирането и развитието на „най-добри налични техники“ за защита на личните данни и за гарантиране на сигурността на данните, когато данните се обработват в интелигентни измервателни системи и интелигентни енергийни мрежи.

               (9)

               С оглед на потенциала за внедряване на интелигентни енергийни мрежи, особено внимание следва да се обърне на сигурността и защитата на личните данни, които се обработват от интелигентните измервателни системи. В тази връзка оценки на въздействието върху защитата на данните следва да дават възможност от самото начало да се установят рисковете за защитата на данните при разработването на интелигентни енергийни мрежи.

               (10)

               Преди внедряването и широкото използване на интелигентните измервателни системи в тях трябва да бъдат въведени функции за защита на данните и за информационна сигурност. Благодарение на тези функции действително може да се подобри контролът на потребителите върху обработването на лични данни.

               (11)

               Държавите-членки следва да си сътрудничат със заинтересованите страни от промишления сектор и гражданското общество, по-специално с националните органи за защита на данните, за да стимулират и подпомогнат въвеждането на принципа за „сигурност и защита на данните чрез проектното решение“ в началния етап на разработването на интелигентните енергийни мрежи особено за внедряването на интелигентни измервателни системи.

               (12)

               Всеки участник в обработването на лични данни в контекста на интелигентни измервателни системи следва да предприеме всички разумни мерки, за да се гарантира, че чрез вероятно използваните от оператора на мрежата или от която и да е трета страна средства не може да се открие за кое конкретно физическо лице се отнасят данните, освен ако тези данни не са обработени в съответствие с приложимите принципи и правните правила за защита на данните.

               (13)

               В Съобщението на Комисията от 2 май 2007 г. относно насърчаване на защитата на личните данни чрез технологиите за подобряване на защитата на личния живот (PETs) (6) ясно са посочени необходимите мерки за постигане на целите да се сведе до минимум обработването на лични данни и при всяка възможност да се използват анонимни или псевдонимни данни чрез подпомагане на развитието на PETs и тяхното използване от администраторите на данни и физическите лица.

               (14)

               Съгласуваното прилагане на разпоредбите на настоящата препоръка от държавите-членки ще бъде гарантирано от разработен на равнището на Съюза модел за провеждане на оценки на въздействието върху защитата на данните.

               (15)

               Чрез оценка на въздействието върху защитата на данните, извършена от оператора и заинтересованите страни преди въвеждането на интелигентни измервателни системи, ще се предостави необходимата информация с оглед да се предприемат подходящи предпазни мерки. Тези мерки следва да бъдат следени и преразглеждани през целия жизнен цикъл на интелигентната измервателна система.

               (16)

               В съответствие с Директива 2009/72/ЕО от държавите-членки се очаква да завършат най-късно до 3 септември 2012 г. оценка на разходите и ползите относно въвеждането на интелигентни измервателни системи. Комисията счита, че в съответствие с нейното съобщение от 12 април 2011 г. е важно да бъдат определени критерии, модел и по-общи насоки, които биха подобрили дълбочината и съпоставимостта на анализите. Както бе предложено от работната група за интелигентни енергийни мрежи (7), при критериите следва да се използват количествени показатели.

               (17)

               Държавите-членки, в сътрудничество с представители на промишления сектор, Комисията и други заинтересовани страни, следва да предприемат подходящи мерки за разпространяване на информация и повишаване на осведомеността за потенциалните ползи и рискове, свързани с използването на технологии за интелигентно отчитане на консумацията.

               (18)

               В тази връзка държавите-членки, в сътрудничество с представители на промишления сектор, сдружения на гражданското общество и други заинтересовани страни, следва да установяват и да разпространяват примери на добри практики за интелигентно отчитане на консумацията и да вземат подходящи мерки — например под формата на широкомащабни пилотни проекти — за привличане на общественото внимание като предпоставка за по-широкото внедряване на тези технологии.

               (19)

               Установяването на набор от препоръчителни функционални изисквания би позволило на държавите-членки по-лесно и едновременно да постигнат оптимално равнище на икономическа ефективност в своите планове за внедряване. Задаването на еднакви изисквания също така би осигурило на регулаторите, промишления сектор за измервателни уреди, мрежовите оператори и доставчиците на енергия някои признаци кои подходи е най-вероятно да бъдат приложени в този сектор.

               (20)

               Въз основа на насоките за добри практики, определени от Европейската група на регулаторите на електроенергия и природен газ (наричана по-долу ERGEG) (8), както и на анализа на първите оценки на разходите и ползите, предоставени от държавите-членки, Комисията счита за полезно да препоръча на държавите-членки и регулаторните органи набор от общи минимални функционални възможности на интелигентните измервателни системи.

               (21)

               След консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   I.   СЪОБРАЖЕНИЯ ОТНОСНО ЗАЩИТАТА И СИГУРНОСТТА НА ДАННИТЕ

               1.

               Настоящият раздел съдържа насоки за държавите-членки относно проектирането и използването на интелигентни енергийни мрежи и интелигентни измервателни системи с оглед да се гарантира основното право на защита на личните данни.

               2.

               Този раздел съдържа и насоки относно мерките, които трябва да бъдат предприети за внедряването на интелигентно отчитане на консумацията, за да се гарантира спазването на националното законодателство, транспониращо Директива 95/46/ЕО, при внедряването на тези технологии, ако то е приложимо.

      Определения

               3.

               Държавите-членки се приканват да вземат под внимание следните определения:

                           а)

                           „интелигентна мрежа“ (9) означава модернизирана енергийна мрежа, към която са добавени двупосочна цифрова връзка между доставчика и потребителя и интелигентни измервателни системи, както и системи за наблюдение и контрол;

                           б)

                           „интелигентна измервателна система“ означава електронна система, която може да измерва консумацията на енергия, като предоставя повече информация отколкото традиционните измервателни уреди и може да предава и получава данни чрез някаква форма на електронна връзка (10);

                           в)

                           „оценка на въздействието върху защитата на данните“ означава извършван от администратора или от обработчика, или от обработчика от името на администратора систематичен процес за оценяване на потенциалното влияние на рисковете, когато съществува вероятност операциите по обработване на данните поради своето естество, обхват или предназначение да породят специфични рискове за правата и свободите на съответните физически лица;

                           г)

                           „защита на данните чрез проектното решение“ означава прилагането, като се вземат предвид съвременното техническо равнище и разходите, както на етапа на определяне на средствата за обработване на данните, така и по време на самото обработване, на подходящи технически и организационни мерки и процедури по такъв начин, че обработването да отговаря на изискванията на Директива 95/46/ЕО и да гарантира защитата на правата на съответното физическо лице;

                           д)

                           „защита на данните чрез настройки по подразбиране“ означава прилагането на механизми, с които по подразбиране да се гарантира, че се обработват единствено онези лични данни, които са необходими за конкретните цели на обработването, и най-вече че не се събират или запазват данни над необходимия минимум за тези цели по отношение както на обема на данните, така и на срока на тяхното съхранение;

                           е)

                           „най-добри налични техники“ означава най-ефективният и най-напреднал етап в развитието на дейностите и на методите за тяхното осъществяване, като този термин указва практическата пригодност на съответните техники да служат по принцип като основа за спазване на рамката на ЕС за защита на данните. Те са предназначени да предотвратяват или ограничават рисковете за неприкосновеността на личния живот, за личните данни и за сигурността.

      Оценка на въздействието върху защитата на данните

               4.

               Оценката на въздействието върху защитата на данните следва да съдържа: описание на предвижданите операции по обработването; оценка на рисковете за правата и свободите на съответните физически лица; предвижданите мерки за справяне с рисковете; предпазните мерки, мерките за сигурност и механизмите, за да се гарантира защитата на личните данни и да се докаже съответствие с разпоредбите на Директива 95/46/ЕО, като се вземат предвид правата и законните интереси на субектите на данните и на засегнатите лица.

               5.

               С цел да се гарантира защитата на личните данни навсякъде в Съюза, държавите-членки следва да приемат и прилагат модела за оценка на въздействието върху защитата на данните, който в срок от дванадесет месеца след публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз ще бъде разработен от Комисията и представен за становище на работната група за защита на лицата при обработването на лични данни.

               6.

               При прилагането на този модел държавите-членки следва да се съобразяват със становището на работната група за защита на лицата при обработването на лични данни.

               7.

               Държавите-членки следва да гарантират, че мрежовите оператори и операторите на интелигентни измервателни системи предприемат в съответствие със своите задължения съгласно Директива 95/46/ЕО подходящи технически и организационни мерки, за да гарантират защитата на личните данни.

               8.

               Държавите-членки следва да гарантират, че организациите, обработващи лични данни, преди обработването се консултират с надзорния орган за защита на данните, посочен в член 28 от Директива 95/46/ЕО, относно оценката на въздействието върху защитата на данните. Това следва да даде възможност на органа да оцени съответствието на обработването и особено рисковете за защитата на личните данни на съответното физическо лице и свързаните с тях гаранции.

               9.

               Държавите-членки следва да гарантират, че след като моделът за оценката на въздействието върху защитата на данните съгласно точка 5 бъде приет, мрежовите оператори прилагат точки 7 и 8 в съответствие с него.

      Защита на данните чрез проектното решение и защита на данните чрез настройки по подразбиране

               10.

               Държавите-членки следва активно да насърчават мрежовите оператори да осигуряват защита на данните чрез проектното решение и посредством настройки по подразбиране при въвеждането на интелигентни енергийни мрежи и интелигентно отчитане на консумацията.

               11.

               Защитата на данните чрез проектното решение и посредством настройки по подразбиране следва да бъде включена в методиката на участниците в разработването на интелигентни енергийни мрежи, когато се обработват лични данни.

               12.

               Защитата на данните чрез проектното решение следва да се въведе на законодателно равнище (посредством законодателство, което трябва да е в съответствие със законодателството за защита на данните), на техническо равнище (чрез определяне на съответните изисквания в стандартите за интелигентни енергийни мрежи, за да се гарантира пълно съответствие на инфраструктурата със законодателството за защита на данните) и на организационно равнище (във връзка с обработването).

               13.

               Защитата на данните чрез настройки по подразбиране следва да се осъществява така, че клиентът по подразбиране да получава конфигурацията, която е най-благоприятна за защита на данните.

               14.

               Държавите-членки следва да насърчават европейските организации по стандартизация да отдават предпочитание на еталонни архитектури за интелигентни енергийни мрежи, основани на защита на данните чрез проектното решение и посредством настройки по подразбиране.

               15.

               С цел да се оптимизира прозрачността и да се укрепи доверието на физическите лица, държавите-членки следва да насърчават използването на предоставяни от независими страни подходящи механизми за сертифициране, печати и маркировки за защита на личните данни.

               16.

               Съгласно член 8 от Хартата на основните права на Европейския съюз и член 8, параграф 2 от Европейската конвенция за правата на човека се изисква обосновка за всеки случай на намеса в упражняването на правото на защита на личните данни. Основателността на намесата трябва да се оценява поотделно за всеки един случай съобразно кумулативните критерии за законност, необходимост, легитимност и пропорционалност. Следователно всяко обработване на лични данни, при което е налице намеса в основното право на защита на личните данни, в рамките на интелигентна енергийна мрежа и интелигентна измервателна система трябва да бъде необходимо и пропорционално, за да се счита, че то е в пълно съответствие с Хартата.

               17.

               С оглед да се ограничат рисковете за личните данни и сигурността, държавите-членки в сътрудничество с промишлеността, Комисията и други заинтересовани страни следва да подкрепят определянето на най-добрите налични техники за всяко общо минимално функционално изискване, посочено в точка 42 от Препоръката.

      Мерки за защита на данните

               18.

               При определянето на обхвата на информацията, чието обработване е допустимо в рамките на интелигентни енергийни мрежи, държавите-членки следва да предприемат всички необходими мерки, за да наложат във възможно най-голяма степен използването на данни, които са анонимизирани по такъв начин, че вече не е възможно да се открие за кое конкретно физическо лице се отнасят те. В случаите когато трябва да се събират, обработват и съхраняват лични данни, държавите-членки следва да гарантират, че данните са целесъобразни и уместни. Събирането на данни следва да бъде ограничено до минимума, необходим за постигане на целите, за които се обработват данните, и данните следва да бъдат съхранявани във форма, която да позволява идентифицирането на съответните физически лица за не по-дълъг срок от необходимия за целите, за които се обработват личните данни.

               19.

               Обработването на лични данни от интелигентна измервателна система или в нейните рамки следва да бъде законно в съответствие с един или повече от критериите, изброени в член 7 от Директива 95/46/ЕО. Следва да бъде взето под внимание становището относно интелигентното отчитане на консумацията, представено от работната група за защита на лицата при обработването на лични данни (11).

               20.

               Обработването на лични данни от трети страни, предлагащи енергийни услуги с добавена стойност, също следва да бъде законосъобразно и да се основава на един или повече от шестте критерия за законосъобразно обработване, изброени в член 7 от Директива 95/46/ЕО. Когато като основание за обработването е избрано съгласието на съответното физическо лице, това съгласие следва да бъде свободно изразено, конкретно, информирано и изрично, като се дава поотделно за всяка една услуга с добавена стойност. Съответното физическо лице има правото да оттегли съгласието си по всяко време. Оттеглянето на съгласието не следва да засяга законосъобразността на обработването въз основа на съгласие преди оттеглянето.

               21.

               Държавите-членки следва ясно да определят ролите и отговорностите на администраторите и обработчиците на данни. Те следва да бъдат съвместими със съответните им задължения, определени в Директива 95/46/ЕО.

               22.

               Държавите-членки следва да проведат анализ преди започване на операциите по обработване, за да се определи размерът, в който на доставчиците и мрежовите оператори се налага да съхраняват лични данни за целите на поддръжката и експлоатацията на интелигентните енергийни мрежи и за фактуриране. Този анализ следва да даде възможност на държавите-членки да установят inter alia дали сроковете за съхранение на личните данни, определени понастоящем в националното законодателство, не са по-дълги от необходимото за целите на експлоатацията на интелигентните енергийни мрежи. Това трябва да включва механизми, които да гарантират спазване на сроковете, определени за заличаване на личните данни, и за периодичен преглед на необходимостта от съхранение на лични данни.

               23.

               За целите на настоящия анализ всяка държава-членка следва да се съобразява най-вече със следните принципи: принципа за свеждане на данните до минимум; принципа на прозрачност — като гарантира, че крайният потребител е информиран в удобна за ползване и разбираема форма на ясен и понятен език за целите, сроковете, обстоятелствата, събирането, съхраняването и всякакво друго обработване на лични данни; и принципа на оправомощаване на физическото лице чрез гарантиране, че взетите мерки защитават правата му.

      Сигурност на данните

               24.

               Държавите-членки следва да гарантират, че сигурността на личните данни е предвидена на ранен етап като част от архитектурата на мрежата в рамките на процеса на защита на данните чрез проектното решение. Това следва да включва мерки за защита на личните данни срещу случайно или неправомерно унищожаване или случайна загуба, както и за предотвратяване на всякакви незаконни форми на обработване, и по-специално неразрешено разкриване, разпространение, достъп до лични данни или тяхното изменение.

               25.

               Препоръчва се използването на криптирани канали, тъй като това е едно от най-ефективните технически средства срещу злоупотреби.

               26.

               Държавите-членки следва да имат предвид, че за всички настоящи и бъдещи елементи на интелигентните енергийни мрежи трябва да се гарантира съответствието им с всички стандарти „от значение за сигурността“, разработени от европейските организации по стандартизация, включително с формулираните в мандата за стандартизация M/490 на Комисията съществени изисквания за информационна сигурност на интелигентните енергийни мрежи. Следва да се вземат под внимание и международните стандарти за сигурност, и по-специално тези от серията ISO/IEC 27000 („семейството от стандарти ISMS“).

               27.

               Държавите-членки следва да гарантират, че мрежовите оператори разкриват рисковете за сигурността и предприемат съответни подходящи мерки, за да се осигури адекватно равнище на сигурност и устойчивост на интелигентните измервателни системи. В тази връзка мрежовите оператори, в сътрудничество с националните компетентни органи и организации на гражданското общество, следва да прилагат съществуващите стандарти, насоки и схеми, а ако липсват такива — да разработват нови. Съответните насоки, публикувани от Европейската агенция за мрежова и информационна сигурност (ENISA), също следва да бъдат взети предвид.

               28.

               Държавите-членки следва да гарантират, че в съответствие с член 4 от Директива 2002/58/ЕО в случай на пробив в защитата на лични данни администраторът уведомява без неоснователно забавяне (за предпочитане не по-късно от 24 часа след установяване на пробива) надзорните органи и засегнатото лице, ако има вероятност пробивът да е с неблагоприятни последици за защитата на неговите или нейните лични данни.

      Информация и прозрачност относно интелигентното отчитане на консумацията

               29.

               Без да се засягат задълженията на администраторите на данни, в съответствие с Директива 95/46/ЕО държавите-членки следва да изискват мрежовите оператори да разработват и публикуват точна и ясна информационна политика за всяко от своите приложения. Политиката следва да обхваща поне позициите, посочени в членове 10 и 11 от Директива 95/46/ЕО.
               Когато се събират лични данни, отнасящи се за конкретно физическо лице, администраторът следва да предоставя на това лице най-малкото следната информация:

                           а)

                           самоличността и координатите за връзка с администратора, с представителя на администратора и с длъжностното лице по защита на данните, ако има такова;

                           б)

                           целите на обработването, за които са предназначени личните данни, включително общите условия и законните интереси, преследвани от администратора, ако обработването се основава на член 7 от Директива 95/46/ЕО;

                           в)

                           периода, през който ще се съхраняват личните данни;

                           г)

                           правото да се изисква от администратора достъп до личните данни на съответното физическо лице, тяхното поправяне или заличаване, както и да се възрази срещу обработването на такива лични данни;

                           д)

                           правото да се подаде жалба пред надзорния орган, посочен в член 28 от Директива 95/46/ЕО, и координатите за връзка с надзорния орган;

                           е)

                           получателите или категориите получатели на личните данни;

                           ж)

                           всяка допълнителна информация, необходима за гарантиране на добросъвестното обработване по отношение на съответното физическо лице, като се отчитат конкретните обстоятелства, при които се събират личните данни.

         II.   МЕТОДИКА ЗА ИКОНОМИЧЕСКА ОЦЕНКА В ДЪЛГОСРОЧНА ПЕРСПЕКТИВА НА РАЗХОДИТЕ И ПОЛЗИТЕ ОТНОСНО ВЪВЕЖДАНЕТО НА ИНТЕЛИГЕНТНИ ИЗМЕРВАТЕЛНИ СИСТЕМИ

               30.

               Настоящият раздел съдържа насоки за държавите-членки заедно с рамка за анализ на разходите и ползите като основа за изготвянето на последователна, достоверна и прозрачна икономическа оценка в дългосрочна перспектива на разходите и ползите относно въвеждането на интелигентни измервателни системи.

               31.

               Икономическата оценка следва да е съгласно насоките, изложени в приложението, и винаги включва следните четири етапа:

                           —

                           отчитане на местните условия;

                           —

                           анализ на разходите и ползите (наричан по-долу „АРП“);

                           —

                           анализ на чувствителността;

                           —

                           оценка на резултатите, външните фактори и социалното въздействие.

      Отчитане на местните условия

               32.

               При извършването на икономическата оценка за въвеждането на интелигентни измервателни системи държавите-членки или определените от тях компетентни органи следва да проучват и да вземат предвид съответните пилотни програми, в чиито рамки вече са въведени интелигентни измервателни системи, ако има такива програми. Те следва да се съобразяват по възможност и с данните за действителните практически резултати и със съответния опит от „реалния живот“, за да прецизират своите очаквания относно избраните технологии и да оптимизират свързаните с това разходи и ползи, както и съпричастността на потребителите по отношение както на обществената информираност, така и на използването на интелигентните измервателни системи.

               33.

               С оглед да се извърши анализ на разходите и ползите, държавите-членки или определените от тях компетентни органи следва да гарантират, че се разглеждат поне два прогнозни сценария, като един от тях е „запазване на обичайната практика“ (т.е. „не се предприема нищо и нищо не се случва“). За електроенергетиката вторият сценарий следва да бъде в съответствие с наложеното с Директива 2009/72/ЕО задължение до 2020 г. 80 % от потребителите да бъдат обхванати от интелигентни измервателни системи; следва да се има предвид наборът от общи минимални функционални възможности, посочен в раздел III от настоящата препоръка. Препоръчва се проучването на допълнителни алтернативни сценарии. При тези сценарии следва също така да вземат предвид полезните взаимодействия между действащите и бъдещите мерки за спестяване на енергия заедно с други форми на обратна връзка с потребителите и съвети за тях, и по-специално въвеждането на кратки периоди на фактуриране или отчети за разходите въз основа на действителната консумация, а не на фиксирани ставки или на очакваната консумация. В своите алтернативни сценарии държавите-членки следва да отчитат положителната роля за въвеждането на интелигентни измервателни системи, която могат да играят ясната информация за потребителите и прозрачността на цените, както и конкуренцията на равнището на производителите и доставчиците.

               34.

               Когато задават условията и избират хипотези за осъществяването на различните сценарии, държавите-членки или определените от тях компетентни органи следва да гарантират, че провеждат своевременно консултации по този въпрос с националните регулаторни органи, както и с организаторите и отговорните органи за въвеждането на интелигентно отчитане на консумацията — каквито в повечето държави-членки са операторите на разпределителни системи, а също и със собствениците на съответните пилотни проектни решения, ако има такива.

               35.

               По отношение на процеса на определяне на рамковите условия, както и по време на този процес държавите-членки или определените от тях компетентни органи следва да гарантират, че са взети предвид всички подходящи технологии, архитектури и мерки за съобщителната инфраструктура, които са необходими, за да се гарантира оперативната съвместимост и съответствието с действащите съюзни или международни стандарти и най-добрите практики. Освен това държавите-членки или определените от тях компетентни органи следва да гарантират, че предположенията, на които се основава анализът, са адаптирани към местните условия с отчитане на параметри като географско покритие, търсене на електроенергия, върхов товар, микро- и макроикономически условия. Раздел 2 от приложението към настоящата препоръка съдържа списък на параметрите, чието използване в тази операция следва да се гарантира от държавите-членки.

      Анализ на разходите и ползите (АРП)

               36.

               Държавите-членки или определените от тях компетентни органи следва да гарантират, че АРП се извършва съгласно насоките и поетапната методологична рамка (т. нар. „седем стъпки за АРП“), изложени в приложението към настоящата препоръка. Освен това държавите-членки или определените от тях компетентни органи следва да гарантират разумно, прозрачно и добре документирано изчисляване на всички очаквани разходи и ползи в съответствие с логическия последователен процес, предложен за тяхното оценяване. Разходите, които евентуално могат да бъдат направени от потребителя поради въвеждането на интелигентни измервателни системи, следва да се посочват изрично в АРП и да се съпоставят с потенциалните ползи за потребителите в дългосрочна перспектива. В таблици 4 и 5 от приложение I се предлага неизчерпателен списък на елементите, които трябва да бъдат включени в АРП.

      Анализ на чувствителността

               37.

               Държавите-членки или определените от тях компетентни органи следва да установят критичните променливи за анализа на чувствителността и да съобщят диапазона им (т.е. минималните и максималните стойности на установените критични променливи) за положителни условия за въвеждане, при които ползите надвишават разходите, съгласно резултатите от извършения от тях анализ на чувствителността. Освен това техният анализ може да включва и чувствителността към колебания и възможни мерки за контрол, за да се запази стойността на дадена променлива в желания диапазон.

      Оценка на резултатите, външните фактори и социалното въздействие

               38.

               Когато държавите-членки или определените от тях компетентни органи оценяват предимствата от внедряването, външните фактори (въздействащи например върху околната среда или здравето), въздействието от мерките в областта на обществената политика и социалните ползи, очаквани от въвеждането на интелигентни измервателни системи, те следва да гарантират, че са взети предвид съответните тегловни коефициенти, допълващи количествените резултати от предходните етапи на АРП.
               Приложението към настоящата препоръка съдържа списък на позоваванията за други сходни ползи.

         III.   ОБЩИ МИНИМАЛНИ ФУНКЦИОНАЛНИ ИЗИСКВАНИЯ КЪМ ИНТЕЛИГЕНТНИТЕ ИЗМЕРВАТЕЛНИ СИСТЕМИ ЗА ЕЛЕКТРОЕНЕРГИЯ

               39.

               Настоящият раздел се основава на най-добрите практики от начални АРП за интелигентното отчитане на консумацията на електроенергия, извършени в 11 държави-членки. В него се предоставят насоки относно мерките, които трябва да бъдат взети, за да се гарантира, че държавите-членки надлежно прилагат адекватна оперативна съвместимост и подходящи стандарти за интелигентните измервателни системи, разработвани понастоящем в рамките на мандати M/441, M/468 и M/490, както и най-добри практики.

               40.

               На държавите-членки се предоставят насоки относно набор от общи минимални функционални изисквания за интелигентното отчитане на консумацията на електроенергия, които ще им дадат възможност да определят общи средства за постигане на икономическа ефективност в техните планове за въвеждане. Това от своя страна може да послужи на държавите-членки, доставчиците на измервателни системи и мрежовите оператори като обща основа за техните собствени анализи на разходите и ползите, и за инвестиции с оглед да се улесни възлагането на обществени поръчки, свързани с въвеждането, а регулаторните органи да се сдобият с общоевропейски определения.

               41.

               В настоящия раздел се предоставят и насоки относно разпоредби, с които да се осигуряват ползи за потребителите и да се допринася за повишаване на енергийната ефективност. Това следва да улесни свързването на интелигентните измервателни системи със стандартизирани интерфейси, оборудвани с ориентирани към потребителя инструменти, които обединяват данните за консумацията с информация за разходите, като по този начин потребителите се насърчават да пестят енергия и да спомагат за управлението на потреблението. Този подход следва изцяло да бъде взет предвид при анализа на разходите и ползите относно въвеждането на интелигентно отчитане на консумацията на електроенергия в съответствие със законодателството на Съюза.

      Общи минимални функционални изисквания

               42.

               Всяка интелигентна измервателна система за електроенергия следва да притежава като минимум всички от посочените по-долу функционални възможности:

                           За клиента:

                                       а)

                                       Предоставяне на показания пряко на клиента и на всяка определена от потребителя трета страна. Тази функционалност е от съществено значение при интелигентните измервателни системи, тъй като пряката обратна информация от потребителите е особено важна, за да се осигури енергоспестяване от страна на търсенето. Съществува значителен консенсус за предоставянето на стандартизирани интерфейси, благодарение на които да станат възможни решения за енергийно управление в „реално време“, като например домашна автоматизация, и различни схеми за реагиране на търсенето, както и да се улесни надеждното предоставяне на данни пряко на клиента. Настоятелно се препоръчва пряко на клиента и на всяка определена от потребителя трета страна да се предоставят точни, лесно разбираеми и своевременни показания пряко от избрания от клиента интерфейс, тъй като те са от решаващо значение за осъществяването на услуги за реагиране на търсенето, вземането „онлайн“ на решения за спестяване на енергия и ефективната интеграция на разпределени енергийни ресурси. С цел да се стимулира спестяването на енергия, на държавите-членки настоятелно се препоръчва да гарантират снабдяването на крайните клиенти, използващи интелигентни измервателни системи, със стандартизиран интерфейс, който да показва на потребителя данни за неговата консумация.

                                       б)

                                       Достатъчно често актуализиране на показанията, посочени в буква а), което да позволи информацията да бъде използвана с цел спестяване на енергия. Тази функционалност е само от страна на търсенето, т.е. отнася се за крайния клиент. С оглед потребителите да разчитат на информацията, предоставяна от системата, те трябва да виждат как се променя тази информация в отговор на техните действия. Периодичността на актуализиране трябва да е съобразена с времето за реагиране на продуктите, консумиращи или произвеждащи енергия. По общо съгласие е нужно актуализиране поне на всеки 15 минути. По-нататъшното развитие и новите енергийни услуги вероятно ще доведат до по-бързи комуникации. Препоръчва се също така интелигентните измервателни системи да са в състояние да съхраняват данни за консумацията на клиентите за разумен период от време, за да се даде възможност на клиента и на всяка определена от потребителя трета страна да си правят справки и да извличат данни за консумацията в миналото. Това следва да позволява изчисляването на разходи, свързани с консумацията.

                           За инкасатора:

                                       в)

                                       Възможност за дистанционно отчитане на показанията на електромерите от инкасатора. Тази функционалност е от страна на предлагането (т.е. отнася се за инкасаторите). Съществува широк консенсус, че това е много важна функционална възможност.

                                       г)

                                       Осигуряване на двупосочна връзка между интелигентните измервателни системи и външни мрежи за поддръжка и контрол на измервателната система. Тази функционалност се отнася до отчитането. Съществува широк консенсус, че това е много важна функционалност.

                                       д)

                                       Възможност за достатъчно често отчитане с оглед на използването на информацията за планиране на развитието на мрежата. Тази функционалност се отнася и до търсенето, и до предлагането.

                           За търговските аспекти на енергийните доставки:

                                       е)

                                       Поддържане на усъвършенствани системи за тарифиране. Тази функционалност се отнася и до търсенето, и до предлагането. Интелигентните измервателни системи следва да включват усъвършенствани тарифни структури, регистри за времето на използване и дистанционен контрол във връзка с тарифите. Това следва да подпомага потребителите и мрежовите оператори да постигнат енергийна ефективност и да спестяват разходи чрез намаляване на пиковете в търсенето на енергия. Тази функционалност, заедно с функционалните възможности, посочени в букви а) и б), е основен фактор за увеличаване на правата на потребителите и за повишаване на енергийната ефективност на снабдителната система. Настоятелно се препоръчва интелигентната измервателна система да позволява автоматично предаване на крайните потребители на информация относно усъвършенствани тарифни варианти — например чрез стандартизирания интерфейс, упоменат в буква а).

                                       ж)

                                       Възможност за дистанционно включване/изключване на енергозахранването и/или ограничаване на товара или мощността. Тази функционалност се отнася и до търсенето, и до предлагането. Тя осигурява допълнителна защита за потребителите, като дава възможност за степенуване на ограниченията. Тя ускорява процесите примерно при преместване в друго жилище — бързо и лесно може да се изключи старото енергозахранване и да се включи ново. Тя е необходима за справяне с извънредни ситуации от технически характер по мрежата. Тя може обаче да породи допълнителни рискове за сигурността, които трябва да бъдат сведени до минимум.

                           За сигурност и защита на данните:

                                       з)

                                       Осигуряване на надеждното предаване на данни. Тази функционалност се отнася и до търсенето, и до предлагането. Високото равнище на сигурност е от съществено значение за всички комуникации между измервателния уред и инкасатора. Това важи както за пряката връзка с измервателния уред, така и за всички преминали през него съобщения до или от уреди или управляващи устройства в помещенията на потребителя. За вътрешните комуникации в помещенията на потребителя се изисква защита както на неприкосновеността на личния живот, така и на данните.

                                       и)

                                       Предотвратяване и откриване на измами. Тази функционалност се отнася до предлагането: сигурност и безопасност във връзка с достъпа. Голямото единодушие по тази функционалност е показателно за значението, което ѝ се отдава. Това е необходимо, за да се защитят потребителите — например от злоупотреба с достъпа за хакерски атаки, а не само за предотвратяването на измами.

                           За разпределено производство:

                                       й)

                                       Предоставяне на измервания за нуждите на вноса/износа и на реактивни измервания. Тази функционалност се отнася и до търсенето, и до предлагането. Повечето държави предоставят необходимите функционални възможности за микропроизводство на енергия от възобновяеми и местни източници, което позволява адаптирането на измервателните системи към бъдещите потребности. Препоръчва се тази функция да е налице по подразбиране и да се активира/дезактивира в съответствие с потребностите и желанията на потребителя.

      Последващи действия

               43.

               Държавите-членки следва да предприемат всички необходими мерки за спазването на настоящата препоръка и да я доведат до вниманието на всички заинтересовани страни, които участват в проектирането и експлоатацията на приложения на интелигентни енергийни мрежи в рамките на Съюза.

               44.

               Държавите-членки следва да съобщят на Комисията до 3 септември 2012 г. за резултатите от своя анализ на разходите и ползите относно въвеждането на интелигентни измервателни системи, както и за приетите от тях мерки и планове във връзка с настоящата препоръка.

               45.

               Комисията възнамерява да анализира съобразно настоящата препоръка представените икономически оценки относно въвеждането на интелигентно отчитане на консумацията на енергия.

      Адресати

               46.

               Адресати на настоящата препоръка са държавите-членки и определените от тях компетентни органи за участие в процедурата за икономическа оценка на интелигентните измервателни системи.

      Съставено в Брюксел на 9 март 2012 година.

            За Комисията

         Günther OETTINGER

            Член на Комисията

      (1)  ОВ L 211, 14.8.2009 г., стр. 55.

      (2)  ОВ L 211, 14.8.2009 г., стр. 94.

      (3)  COM(2011) 202 окончателен.

      (4)  ОВ L 281, 23.11.1995 г., стр. 31.

      (5)  ОВ L 201, 31.7.2002 г., стр. 37.

      (6)  COM(2007) 228 окончателен.

      (7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm.

      (8)  Насоки на ERGEG за добра практика (GGP) по регулаторните аспекти за интелигентни измервателни уреди за електроенергия и природен газ (Ref. E10-RMF-29-05).

      (9)  Европейската работна група за интелигентни мрежи определя интелигентните мрежи като енергийни мрежи, които могат ефикасно да интегрират поведението на всички свързани към тях потребители, за да се гарантира икономически ефективна и устойчива енергийна система с ниски загуби и високо качество, сигурност на доставките и безопасност: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf.

      (10)  Тълкувателна бележка относно Директива 2009/72/ЕО относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и Директива 2009/73/ЕО относно общите правила за вътрешния пазар на природен газ — пазари на дребно, стр. 7.

      (11)  Становище № 183 на работната група по член 29 относно интелигентното отчитане, април 2011 г.

      ПРИЛОЖЕНИЕ

         Насоки относно методиката за икономическа оценка в дългосрочна перспектива на разходите и ползите относно въвеждането на интелигентни измервателни системи в съответствие с приложение I към Директиви 2009/72/ЕО и 2009/73/ЕО

      1.   ПОЗОВАВАНИЯ

                  1.1.

                  Европейска комисия — Съвместен изследователски център, Институт за енергетика и транспорт (2012 г.). „Насоки за провеждането на анализ на разходите и ползите във връзка с проекти за интелигентни мрежи“, на разположение на интернет адрес: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.2.

                  Европейска комисия — Съвместен изследователски център, Институт за енергетика и транспорт (2012 г.). „Насоки за анализ на разходите и ползите относно въвеждането на интелигентно отчитане на консумацията“, на разположение на интернет адрес: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.3.

                  Европейска група на регулаторите на електроенергия и природен газ. „Окончателни насоки за добра практика по регулаторните аспекти на интелигентното отчитане на консумацията на електроенергия и природен газ“, февруари 2011 г., реф. №: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

                  1.4.

                  Европейска комисия, Работна група за интелигентни енергийни мрежи (2010 г.), експертна група № 3: Роли и отговорности на участниците във внедряването на интелигентни енергийни мрежи. „Матрица за положителните аспекти на внедряването“ (Merit deployment matrix), на разположение на интернет адрес: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls

                  1.5.

                  Предложение за Директива относно енергийната ефективност и за отмяна на Директива 2004/8/ЕО и Директива 2006/32/ЕО [COM(2011) 370 окончателен, 22 юни 2011 г.]

                  1.6.

                  SEC(2011) 288 окончателен. Работен документ на службите на Комисията „Оценка на въздействието“, придружаващ Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Пътна карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност“ (СОМ(2011) 112 окончателен) (SEC(2011) 289 окончателен)

            2.   НЕИЗЧЕРПАТЕЛЕН СПИСЪК ЗА ЕЛЕКТРОЕНЕРГЕТИКАТА НА ПРОМЕНЛИВИТЕ, КОИТО ДА СЕ ОПРЕДЕЛЯТ, И НА ДАННИТЕ, КОИТО ДА СЕ СЪБИРАТ

                  Променливи/данни, които се определят/събират

                  Единица

                  Предвиждано изменение в консумацията на енергия

                  %

                  Предвиждано изменение на цената на енергията

                  %

                  Преместване на върховия товар

                  %

                  Загуби на електроенергия на равнище пренос и разпределение

                  %

                  Времетраене в минути на липсата на електрозахранване, оценка

                  Брой минути

                  Цена, която клиентът е готов да заплати, за да избегне прекъсване на електрозахранването (Value of lost load, value of supply)

                  EUR/kWh

                  Дисконтов процент

                  %

                  Разходи за хардуер (например интелигентни електромери, модем GPRS/PLC и др.)

                  EUR

                  Брой на интелигентните измервателни системи, които да бъдат инсталирани

                  Брой на интелигентните електромери

                  Разходи за инсталирането на интелигентни измервателни системи

                  EUR

                  Срок на експлоатация на интелигентните измервателни системи

                  Брой години

                  Разходи за отчитане на показанията на електромерите

                  EUR/годишно

                  Процент на случаите на успешна далекосъобщителна връзка

                  %

                  Темп на инфлация

                  %

                  Намаляване на разходите поради узряване на технологиите

                  %

                  График за въвеждане

                  Брой интелигентни електромери/година

                  Процент на поставените в селски райони електромери спрямо тези в градските райони

                  %

                  Разходи за въглеродните емисии

                  EUR/тон

            3.   БЛОК-СХЕМА НА ЕТАПИТЕ НА АНАЛИЗ НА РАЗХОДИТЕ И ПОЛЗИТЕ И АНАЛИЗ НА ЧУВСТВИТЕЛНОСТТА

      Когато анализът позволява изчисляването на разходите за съответните промени на въглеродните емисии и на ползите от тези промени, се препоръчва при анализа да се вземат предвид цените за въглеродния диоксид, прогнозирани както в референтния сценарий, така и в сценариите за декарбонизация, изготвени от Комисията (1).
      4.   НЕИЗЧЕРПАТЕЛЕН СПИСЪК НА РАЗХОДИТЕ ЗА ВЪВЕЖДАНЕТО НА ИНТЕЛИГЕНТНИ ИЗМЕРВАТЕЛНИ СИСТЕМИ (ИИС) ЗА ЕЛЕКТРОЕНЕРГИЯ, КОИТО ДА СЕ ВЗЕМАТ ПРЕДВИД

                  Обща категория

                  Вид разходи по въвеждането, които да се изчисляват за базовия сценарий

                  КАПИТАЛОВИ РАЗХОДИ

                  Инвестиции в интелигентни измервателни системи

                  Инвестиции в информационни технологии (ИТ)

                  Инвестиции в съобщителна връзка

                  Инвестиции в дисплеи по домовете (ако е приложимо)

                  Производство на енергия

                  Пренос

                  Разпределение

                  Избегнати инвестиции в традиционни електромери (отрицателен разход, да се добави към списъка на ползите)

                  ОПЕРАТИВНИ РАЗХОДИ

                  Разходи за поддръжка по ИТ

                  Разходи по управление на мрежата и потребителския интерфейс

                  Разходи по съобщителната връзка и за предаване на данни, (вкл. GPRS, радиокомуникации и др.)

                  Разходи по управление на сценарии

                  Подмяна/откази на интелигентни измервателни системи (постепенна)

                  Спад на приходите (например чрез по-ефективна консумация)

                  Производство на енергия

                  Разпределение

                  Пренос

                  Отчитане на показанията на електромерите

                  Поддържане на центрове за телефонни услуги и грижи за клиентите

                  Разходи за обучение (например на персонала за обслужване на клиентите и на монтажния персонал)

                  Надеждност

                  Разходи за възстановяване на електрозахранването

                  Екология

                  Разходи по емисиите (оборудване за контрол на CO2, разрешения за експлоатация и за емисии)

                  Сигурност на доставките

                  Разходи за изкопаеми горива, използвани за производство на енергия

                  Разходи за изкопаеми горива, използвани за транспорт и експлоатация

                  Други

                  Разходи по програми за привличане на потребителите за участие

                  Невъзстановими разходи за вече инсталирани (традиционни) електромери

            5.   НЕИЗЧЕРПАТЕЛЕН СПИСЪК НА ФОРМУЛИ ЗА КОЛИЧЕСТВЕНО ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПОЛЗИТЕ ЗА ЕЛЕКТРОЕНЕРГЕТИКАТА

                  Полза

                  Елемент на ползата

                  Изчисления за парично остойностяване

                  Намаление на разходите за отчитане на показанията на електромерите и по експлоатацията им

                  Намалени разходи по експлоатацията на електромерите

                  Стойност (EUR) = [очаквано намаление на разходите поради дистанционна експлоатация на електромерите (EUR/годишно)]въвеждане на ИИС – [очаквано намаление на разходите поради дистанционна експлоатация на електромерите (EUR/годишно) × процент на случаите на неуспешна връзка (%/100)]сценарий за въвеждане на ИИС

                  Намаляване на разходите за отчитане на показанията на електромерите

                  Стойност (EUR) = [разходи при отчитане на място на електромерите (EUR)]базов сценарий – [очаквани разходи за децентрализирано отчитане на показанията на електромери (EUR)]сценарий за въвеждане

                  Където:
                  [разходи при отчитане на място на електромерите (EUR)]базов сценарий= брой на клиентите за НН (2) × досегашни разходи за отчитане на електромерите за клиент годишно (в EUR)
                  [очаквани разходи за децентрализирано отчитане на показанията на електромери (EUR)]сценарий за въвеждане= [брой на клиентите за НН × % на клиентите, които не са включени във въвеждането × средни разходи за децентрализирано отчитане за клиент (EUR/клиент] + [брой на клиентите за НН × % на клиентите, които са включени във въвеждането × процент на случаите на неуспешна връзка (%) × средни разходи за децентрализирано отчитане за клиент (EUR/клиент)]

                  Намалени разходи за фактуриране

                  Стойност (EUR) = [Брой на клиентите за НН × годишни разходи за фактуриране за клиент (в EUR)]базов сценарий – [Брой на клиентите за НН × годишни разходи за фактуриране за клиент (в EUR)]сценарий за въвеждане

                  Намалени разходи за центрове за телефонни услуги и за грижи за клиентите

                  Стойност (EUR) = [Брой на клиентите за НН × годишни разходи за обслужване на клиент (в EUR)]базов сценарий – [Брой на клиентите за НН × годишни разходи за обслужване на клиент (в EUR)]сценарий за въвеждане

                  Намаление на оперативните разходи и на разходите за поддръжка

                  Намалени разходи за поддръжка на съоръженията

                  Стойност (EUR) = [преки разходи за поддръжка на съоръженията (EUR/годишно)]базов сценарий – [преки разходи за поддръжка на съоръженията (EUR/годишно]сценарий за въвеждане

                  Намалени разходи по аварии на оборудването

                  Стойност (EUR) = [разходи по аварии на оборудването (EUR/годишно)]базов сценарий – [разходи по аварии на оборудването (EUR/годишно)]сценарий за въвеждане

                  Отложени/избегнати инвестиции в разпределителни мощности

                  Отложени инвестиции в разпределителни мощности поради доходността на съоръженията

                  Стойност (EUR) = годишни инвестиции за нарастване на мощностите (EUR/годишно) × отлагане във времето (брой години) × доходност на инвестициите (%/100)

                  Отложени инвестиции в разпределителни мощности поради амортизацията на съоръженията

                  Стойност (EUR) = годишни инвестиции за нарастване на мощностите (EUR/годишно) × отлагане във времето (брой години) × амортизационен срок в години за съоръженията, използвани за нарастване на мощностите

                  Отложени/избегнати инвестиции в преносни мощности

                  Отложени инвестиции в преносни мощности поради доходността на съоръженията

                  Стойност (EUR) = годишни инвестиции за нарастване на мощностите (EUR/годишно) × отлагане във времето (брой години) × доходност на инвестициите (%/100)

                  Отложени инвестиции в преносни мощности поради амортизацията на съоръженията

                  Стойност (EUR) = годишни инвестиции за нарастване на мощностите (EUR/годишно) × отлагане във времето (брой години) × амортизационен срок в години за съоръженията, използвани за нарастване на мощностите

                  Отложени/избегнати инвестиции в производствени мощности

                  Отложени инвестиции в производствени мощности за върхов товар

                  Стойност (EUR) = годишни инвестиции в производствени мощности за върхов товар (EUR/годишно) × отлагане във времето (брой години)

                  Отложени инвестиции в производствени мощности за оперативен резерв (spinning reserves)

                  Стойност (EUR) = годишни инвестиции в резервни производствени мощности за оперативен резерв (EUR/годишно) × отлагане във времето (брой години)

                  Намаляване на техническите загуби на електроенергия

                  Намалени технически загуби на електроенергия

                  Стойност (EUR) = намаляване на загубите чрез повишаване на енергийната ефективност (EUR/годишно) + намаляване на загубите чрез регулиране на напрежението (EUR/годишно) + намаляване на загубите при преноса (EUR/годишно)

                  Пестене на разходи за електроенергия

                  Намаляване на консумацията

                  Стойност (EUR) = цена на енергията (EUR/MWh) × обща консумация на енергия при ниско напрежение (MWh) × очакван % на намаляване на консумацията чрез въвеждането на ИИС (%/100)

                  Преместване на върховия товар

                  Стойност (EUR) = разлика в маржа в търговията на едро между цената при върхов товар и тази извън върхов товар (EUR/MWh) × % преместване на върховия товар (%/100) × обща консумация на енергия за НН (MWh)

                  Намаляване на търговските загуби

                  Намалени кражби на електроенергия

                  Стойност (EUR) =% на клиентите, крадящи енергия (%/100) × изчислена средна стойност на неотчетения енергиен товар за клиент годишно (в EUR) × общ брой на клиентите за НН (брой на клиентите)

                  Възстановени приходи за измами с „договорена мощност“

                  Стойност (EUR) =% на клиентите, извършили измама с „договорена мощност“ (%/100) × изчислена цена на неплатената договорена мощност за клиент годишно (в EUR) × общ брой клиенти за НН (брой на клиентите)

                  Възстановени приходи от допълнителна „договорена мощност“

                  Стойност (EUR) =% на клиенти, поискали допълнителна договорена мощност след инсталирането на интелигентна измервателна система (%/100) × средна изчислена стойност на възстановените приходи поради допълнителна договорена мощност (EUR) × общ брой клиенти за НН (брой на клиентите)

                  Намалено времетраене на липсата на електрозахранване (благодарение на усъвършенстваното наблюдение и на информация в реално време за състоянието на мрежата)

                  Стойност на услугата

                  Стойност (EUR) = обща консумирана енергия СН (3) + НН (MWh)/минути за една година (брой/годишно) × времетраене на липсата на електрозахранване минути/годишно (брой/годишно) × цена, която клиентът е готов да заплати, за да избегне прекъсване на електрозахранването (EUR/MWh) × % намаление на времето без електрозахранване (%/100)

                  Намалени разходи за обезщетяване на клиентите

                  Стойност (EUR) = среден годишен размер на обезщетенията за клиентите (EUR) × % намаление на компенсациите за клиентите

                  Намаляване на емисиите на CO2

                  Намалени емисии на CO2 поради намалени линейни загуби

                  Стойност (EUR) = [линейни загуби (MWh) × съдържание на СО2 (тона/MWh) × стойност на CO2 (EUR/тон)]базов сценарий –
                  [линейни загуби (MWh) × съдържание на СО2 (тона/MWh) × стойност на CO2 (EUR/тон)]сценарий за въвеждане

                  Намалени емисии на CO2 поради по-широкото разпространение на производствени източници с ниска въглеродна интензивност (като последица от въвеждането на интелигентни измервателни системи)

                  Стойност (EUR) = [емисии на CO2 (в тонове) × стойност на CO2 (EUR/тон)]базов сценарий – [емисии на CO2 (в тонове) × стойност на CO2 (EUR/тон)]сценарий за въвеждане

                  Намалени емисии на CO2, дължащи се на автомобилния транспорт на ремонтния персонал

                  Стойност (EUR) = избягнат разход на гориво в литри (брой) × разходи за литър гориво (EUR)

                  Намален разход на гориво за автомобилния транспорт на ремонтния персонал

                  Стойност (EUR) = избягнат разход на гориво в литри (брой) × разходи за литър гориво (EUR)

                  Намаляване на замърсяването на въздуха (прахови частици, NOx, SO2)

                  Намаляване на емисиите на замърсители на въздуха поради намаляване на линейните загуби

                  За всеки замърсител:
                  Стойност (EUR) = [линейни загуби (MWh) × съдържание на замърсители във въздуха (единици/MWh) × разходи по емисии на замърсители на въздуха (EUR/единица)]базов сценарий –
                  [линейни загуби (MWh) × съдържание на замърсители във въздуха (единици/MWh) × разходи по емисии на замърсители на въздуха (EUR/единица)]сценарий за въвеждане

                  Намалени емисии на замърсители на въздуха поради по-широкото разпространение на производствени източници с ниска въглеродна интензивност (като последица от въвеждането на интелигентни измервателни системи)

                  За всеки замърсител:
                  Стойност (EUR) = [емисии на замърсители на въздуха (единица) × разходи по емисии на замърсители на въздуха (EUR/единица)]базов сценарий – [емисии на замърсители на въздуха (единица) × разходи по емисии на замърсители на въздуха (EUR/единица)]сценарий за въвеждане

                  Намалени емисии на замърсители на въздуха, дължащи се на автомобилния транспорт на ремонтния персонал

                  Стойност (EUR) = избягнат разход на гориво в литри (брой) × разходи за избягнат литър гориво (EUR)

         Забележка: Относно „разходи по замърсители на въздуха“ (прахови частици, NOx, SO2) се препоръчва справка с Директивата за чисти превозни средства — Директива 2009/33/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаването на чисти и енергийноефективни пътни превозни средства (4), и с програмата CAFÉ (Clean Air For Europe — „Чист въздух за Европа“) за процеса на количествено определяне на ползите от качеството на въздуха.

         (1)  Приложение 7.10 към работен документ на службите на Комисията SEC(2011) 288 окончателен — „Оценка на въздействието“: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF.

         (2)  Ниско напрежение.

         (3)  Средно напрежение.

         (4)  ОВ L 120, 15.5.2009 г., стр. 5.


title: 2008/118/ЕО: Препоръка на Съвета от 12 февруари 2008 година за освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Девети ЕФР) за финансовата 2006 година

text:
               15.2.2008

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 41/24

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

   от 12 февруари 2008 година
   за освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Девети ЕФР) за финансовата 2006 година
   (2008/118/ЕО)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
   като взе предвид Споразумението за партньорство АКТБ—ЕО, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (1), изменено в Люксембург (Великото херцогство Люксембург) на 25 юни 2005 г. (2),
   като взе предвид Вътрешното споразумение относно финансирането и управлението на помощта от Общността по Финансовия протокол към Споразумението за партньорство АКТБ—ЕО (3) за създаване на, наред с другото, Девети европейски фонд за развитие (Девети ЕФР), и по-специално член 32, параграф 3 от него,
   като взе предвид Финансовия регламент от 27 март 2003 г., приложим за Деветия европейски фонд за развитие (4), и по-специално членове 96—103 от него,
   като разгледа приходните и разходните сметки и счетоводния баланс за операциите на Деветия ЕФР към 31 декември 2006 г. и доклада на Сметната палата за финансовата 2006 година, заедно с отговорите на Комисията (5),
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 32, параграф 3 от Вътрешното споразумение Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност за финансовото управление на Деветия ЕФР по препоръка на Съвета.

               (2)

               Цялостното изпълнение на операциите на Деветия ЕФР през финансовата 2006 година от страна на Комисията е било удовлетворително,

         ПРЕПОРЪЧВА на Европейския парламент да освободи Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Деветия ЕФР за финансовата 2006 година.

      Съставено в Брюксел на 12 февруари 2008 година.

            За Съвета

            Председател

         A. BAJUK

      (1)  ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 3.

      (2)  ОВ L 287, 28.10.2005 г., стр. 4.

      (3)  ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 355.

      (4)  ОВ L 83, 1.4.2003 г., стр. 1.

      (5)  ОВ С 259, 31.10.2007 г., стр. 1.


title: 2009/848/ЕО: Препоръка на Комисията от 28 октомври 2009 година за улесняване на освобождаването на цифровия дивидент в Европейския съюз (Текст от значение за ЕИП)

text:
               24.11.2009

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 308/24

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА

   от 28 октомври 2009 година
   за улесняване на освобождаването на цифровия дивидент в Европейския съюз
   (текст от значение за ЕИП)
   (2009/848/ЕО)
   КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 211 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               В своите заключения от 12 юни 2008 г. Съветът прикани Комисията да подготви съгласувана основа за координираното използване на радиочестотния спектър, освободен в резултат на преминаването от аналогово към цифрово радиоразпръскване (цифров дивидент) на неизключваща и незадължителна основа. Тази основа следва да обхваща по-специално техническите аспекти, анализа на разходите и социално-икономическото въздействие на различните варианти, както и регулаторните условия за достъп до радиочестотния спектър.

               (2)

               В резолюцията на Европейския парламент от 24 септември 2008 г. относно пълноценното използване на предимствата на цифровия дивидент в Европа се поставя акцент върху общия подход към използването на спектъра, освободен при прехода към цифрово радиоразпръскване (1), и се подчертават потенциалните предимства на един общ подход към използването на спектъра в Европейския съюз с оглед на икономиите от мащаба, разработването на оперативно съвместими услуги в областта на безжичните комуникации и избягването на разпокъсване, водещо до недостатъчно добро използване на този ограничен ресурс. Затова Парламентът призова към активно сътрудничество между държавите-членки, за да бъдат преодолени препятствията на национално равнище, пречещи на ефикасното (пре)разпределяне на цифровия дивидент.

               (3)

               В своите предишни заключения от 1 декември 2005 г. Съветът вече прикани държавите-членки да осъществят прехода до 2012 г. във възможно най-голяма степен.

               (4)

               Съгласно регулаторната рамка за електронни комуникации държавите-членки следва да насърчат ефикасното използване и да осигурят ефективното управление на радиочестотния спектър. В съчетание с принципа за по-добро регулиране това предполага, че радиочестотният спектър трябва да бъде разпределен по такъв начин, че да донесе максимална полза за обществото в културен, икономически и социален аспект. С оглед на разнообразието на националните условия и законодателства обаче този принцип трябва да се прилага постепенно и с достатъчна гъвкавост.

               (5)

               Потенциалните социални и икономически предимства на бъдещите услуги, които ще бъдат предлагани в спектъра, известен като цифров дивидент, не могат да бъдат напълно реализирани, докато не бъде освободен радиочестотният спектър, използван в миналото или понастоящем за аналогово радиоразпръскване. Освен това технологията за наземна цифрова телевизия става все по-достъпна за ползватели и потребители, и то на приемливи цени. Някои държави-членки вече не използват аналоговите технологии за радиоразпръскване, а други взеха решение да осигурят до 2012 г. възприемането на цифрова технология за всички форми на радиоразпръскване.

               (6)

               Затова е важно да се осигури съгласувана политика на европейско равнище по отношение на прехода към цифрова технология и прекратяването на аналоговото радиоразпръскване, така че този преход да бъде осъществен възможно най-бързо в съответствие с първоначалните планове на някои държави-членки. Когато за тази цел се отпускат държавни помощи, те следва да са съобразени с правилата за предоставяне на държавни помощи.

               (7)

               Настоящата икономическа криза подчерта спешната необходимост от освобождаване на достатъчно радиочестотен спектър за развитието на високоскоростна безжична инфраструктура за предлагане на широколентови услуги, която да доведе до нарастване на производителността и до икономии на разходи в по-широк икономически план. Това съвпада с целите на плана за икономическо възстановяване, одобрен на срещата на Европейския съвет на 12 декември 2008 г., който поставя задачата за постигане на 100 % покритие с широколентови услуги през периода 2010—2013 г. Както се подчертава в Документа на Съвета по конкурентоспособност за ключовите въпроси от март 2009 г., това може да бъде постигнато в пълна степен само чрез използването на безжични технологии, например в селските райони, където използването на кабелна инфраструктура не е практично. Поради това своевременното прекратяване на аналоговото радиоразпръскване е от съществено значение, за да се гарантира, че новите услуги, които са възможни само при използване на радиочестотния спектър, освободен от цифровия дивидент, ще дадат ефективен принос към усилията за възстановяване на икономиката на ЕС.

               (8)

               В международни споразумения, включително и в тези, постигнати в рамките на Регионалната конференция по радиокомуникации (РКР-06) на Международния съюз по далекосъобщения (ITU) през юни 2006 г. и на Световната конференция по радиокомуникации (СКР-07) на ITU през ноември 2007 г., вече е предвидено разпределянето на част от честотния спектър на цифровия дивидент, а именно поддиапазона 790—862 MHz, предимно за мобилни услуги, наред с радиоразпръскването и стационарните услуги, от 2015 г. или дори преди тази дата, като това ще бъде предмет на техническо съгласуване с други държави, когато е необходимо. Освен това някои държави-членки вече оповестиха своите планове или намерения за отваряне на поддиапазона 790—862 MHz за услуги, различни от наземното радиоразпръскване с висока мощност.

               (9)

               Предвид тези тенденции съществува спешна необходимост от разработването на координиран подход към цифровия дивидент в Европейския съюз, за да се избегне възникването на разнородност между държавите-членки. В противен случай ще бъде затруднено възникването на единен пазар за услуги и оборудване, свързаните с това икономии от мащаба няма да бъдат осъществени и цифровият дивидент няма да може да даде ефективен принос за икономическото развитие на равнище ЕС. В допълнение, за да подпомогне постигането на тази цел, Комисията може да съдейства на държавите-членки при техните преговори на двустранна и многостранна основа с държави извън ЕС.

               (10)

               В своето становище относно цифровия дивидент от 18 септември 2009 г. Групата за политиката в областта на радиочестотния спектър препоръча Европейската комисия да предприеме действия не по-късно от 31 октомври 2009 г., за да се намали несигурността на равнище ЕС по отношение на възможностите на държавите-членки да предоставят поддиапазона 790—862 MHz, с цел да бъдат насърчени растежът, конкуренцията и иновацията при предлагането на електронни комуникационни мрежи и услуги. Тя също окуражи държавите-членки, предоставящи поддиапазона 790—862 MHz за изграждане на нови и/или разширяване на съществуващи електронни комуникационни мрежи и услуги, да прилагат по-специално принципа на неутралност по отношение на услугите и технологиите, при условия, които гарантират, че няма да бъде затруднено функционирането на услугите по радиоразпръскване.

               (11)

               Проучванията на социално-икономическите аспекти на координирания подход към цифровия дивидент показват наличието на значителни социални и икономически предимства при координирането на равнище ЕС на разпределянето на част от цифровия дивидент за нови приложения, като широколентови услуги в селските райони, и в по-общ смисъл за намаляване на различията в широколентовото осигуряване вследствие на липсата на достъп до тези услуги.

               (12)

               Поради това Комисията планира да приеме през следващите месеци решение, определящо хармонизираните технически изисквания за бъдещото използване на поддиапазона 790—862 MHz за електронни комуникационни мрежи с ниска и средна мощност. Тази мярка за техническо изпълнение следва да бъде приета с помощта на Комитета по радиочестотния спектър съгласно член 4 от Решението за радиочестотния спектър (2). Хармонизираните технически условия ще трябва да бъдат приложени от дадена държава-членка само и когато тази държава-членка реши да отвори диапазона за услуги, различни от радиоразпръскването.

               (13)

               За да бъде подготвена тази техническа хармонизация, Комисията упълномощи Европейската конференция по пощи и далекосъобщения (CEPT) да определи техническите условия, които ще се прилагат към поддиапазона 790—862 MHz и ще бъдат оптимизирани за безжични стационарни и/или мобилни комуникационни мрежи, без да изключват други форми на използване. В резултат CEPT предостави на Комисията няколко доклада, които съдържат най-малко ограничителните условия и съответните насоки, които да се приложат към базовите и терминалните станции, работещи в диапазона 790—862 MHz, за да се овладее рискът от вредни радиосмущения.

               (14)

               Тъй като по-нататъшното разработване на поддиапазона 790—862 MHz за радиоразпръскване с високи мощности в една държава-членка може съществено да попречи на използването на част от спектъра на цифровия дивидент за потенциално нови приложения в съседните държави-членки поради факта, че сигналите с висока мощност изминават големи разстояния и могат да предизвикат вредни радиосмущения, държавите-членки, независимо че не са задължени да изключат своите мощни предаватели за радиоразпръскване или да отворят поддиапазона за електронни комуникационни услуги, следва да улеснят бъдещи реорганизации на поддиапазона с цел постигане в дългосрочен план на оптималното му използване от електронните комуникационни услуги с ниска и средна мощност.

               (15)

               Поради това е от съществено значение държавите-членки да се въздържат от въвеждането на национални мерки, които могат да застрашат прилагането на общностното законодателство, насочено към същия диапазон, по-специално мерките за техническо хармонизиране на услугите, които ще бъдат предложени в поддиапазона 790—862 MHz,

         ПРЕПОРЪЧВА:

               1.

               Държавите-членки следва да предприемат всички необходими технически мерки, за да се гарантира, че всички услуги за наземно телевизионно разпръскване ще използват цифрова технология на предаване и ще прекратят използването на аналогова технология на предаване на тяхната територия до 1 януари 2012 г.

               2.

               Държавите-членки следва да подкрепят регулаторните усилия за постигане на хармонизирани условия за използване в Общността на поддиапазона 790—862 MHz за целите на електронни комуникационни услуги, различни от (и в допълнение към) услугите по радиоразпръскване, и да се въздържат от действия, които могат да възпрепятстват или да попречат на разгръщането на такъв вид комуникационни услуги в този поддиапазон.

               3.

               Адресати на настоящата препоръка са държавите-членки.

      Съставено в Брюксел на 28 октомври 2009 година.

            За Комисията

         Viviane REDING

            Член на Комисията

      (1)  2008/2099(INI).

      (2)  Решение № 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 1).


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Belgiumand delivering a Council opinion on the updated Stability Programme of Belgium 2011-2014

text:
             ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
                                           Брюксел, 7.6.2011
                                           SEC(2011) 802 окончателен
                                Препоръка за
                         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      относно Националната програма за реформи на Белгия за 2011 г.
                 и за предоставяне на становище на Съвета
относно актуализираната Програма за стабилност на Белгия за периода 2011—
                                   2014 г.
                        {SEC(2011) 710 окончателeн}
 ---pagebreak---                                               Препоръка за
                                      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
             относно Националната програма за реформи на Белгия за 2011 г.
                           и за предоставяне на становище на Съвета
     относно актуализираната Програма за стабилност на Белгия за периода 2011—
                                                 2014 г.
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   Като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално
   член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на
   надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на
   икономическата политика1 и по-специално член 5, параграф 3 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия2,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:
   (1)    На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на
          Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни
          места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена
          координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите
          области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на
          потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.
   (2)    На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за
          икономическите политики на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—
          2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките
          на държавите-членки по заетостта3, като заедно двата акта представляват т. нар.
          „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха призовани да се съобразят с
   1
          ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.
   2
          ОВ C, стр....
   3
          Остават валидни за 2011 г. съгласно Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г.
BG                                                  2                                         BG
 ---pagebreak---        интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически
       политики и политики по заетостта.
   (3) На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което
       постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия
       европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката
       съгласно стратегията „Европа 2020“.
   (4) На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната
       консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на
       Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на
       растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде
       приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната
       устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и
       полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Европейският съвет
       поиска от държавите-членки да превърнат тези приоритети в конкретни мерки,
       които да бъдат включени в техните програми за стабилност или в програмите за
       конвергенция и в националните програми за реформи.
   (5) На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки,
       участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите задължения достатъчно
       рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или в програмите им
       за конвергенция и в националните програми за реформи.
   (6) На 15 април 2011 г. Белгия представи актуализираната си програма за
       стабилност за 2011 г., обхващаща периода 2011—2014 г., и националната си
       програма за реформи за 2011 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за
       да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.
   (7) Белгия отбеляза силен растеж на БВП в десетилетието преди 2008 г. — около 2,3
       % годишно. Последствията от световната икономическа рецесия бяха
       почувствани истински през 2009 г. и БВП на Белгия се сви с 2,8 %. Отражението
       на рецесията върху заетостта бе сравнително ограничено. Временният спад в
       отработените часове и спадът в почасовата производителност на труда
       подействаха като буфер. След спад от 0,4 % през 2009 г. заетостта се повиши
       отново през 2010 г. Безработицата обаче нарасна от 7 % преди рецесията до 8,3
       % през 2010 г. Благодарение на благоприятния обрат в световната търговия
       възстановяването през 2010 г. надмина очакванията и БВП нарасна с 2,2 %.
       Въздействието на автоматичните стабилизатори и на дискреционните мерки в
       отговор на кризата доведе до нарастване на дефицита по консолидирания
       държавен бюджет — от 1,3 % през 2008 г. на 5,9 % от БВП през 2009 г.
   (8) Въз основа на оценката на актуализираната програма за стабилност в
       съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета Съветът е на мнение, че
       макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на
       програмата изглежда реалистичен. Макар и основан на слабо занижени
       очаквания за растежа през 2011 г., той съответства като цяло на последната
       прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2011 г. След по-ниския от
       очакваното дефицит от 4,1 % през 2010 г. целта на бюджетната стратегия,
       заложена в програмата, е той допълнително да се намали до 3,6 % през 2011 г. и
       под референтната стойност от 3 % до 2012 г. —определеният от Съвета срок за
BG                                        3                                           BG
 ---pagebreak---         коригиране на прекомерния дефицит. Планираното за 2011 г. намаляване на
        дефицита изглежда достижимо предвид сравнително предпазливите
        икономически прогнози. Същевременно фискалната консолидация изглежда ще
        е под препоръчаното от Съвета ниво на средногодишна консолидация от 0,75 %
        от БВП, по-специално през 2011 г. и 2012 г., когато ще възлиза съответно едва
        на 0,4 % и 0,3 % от БВП в структурно изражение. Освен това целите относно
        дефицита за 2012 г. и последващите години не са подкрепени от конкретни
        коригиращи мерки. И накрая, средносрочната цел за структурен излишък в
        размер на 0,5 % от БВП не се очаква да бъде постигната в рамките на
        програмния период 2011—2014 г.
   (9)  Предвид надминатите очаквания през 2010 г., би било уместно да се планира по-
        амбициозно намаляване на дефицита през 2011 г. и ускоряване на планираното
        приближаване до прага от 3 % от БВП. Освен това липсата на допълнителни
        мерки за консолидация ще попречи да се прекрати прекомерният дефицит до
        2012 г. и да се отбележи допълнителен напредък към средносрочната цел.
        Данъчната тежест в Белгия е вече много висока, особено върху трудовите
        доходи и следователно мерките за консолидация ще са насочени главно към
        ограничаване на разходите.
   (10) Икономическата и финансова криза преобърна предишната дългосрочна
        тенденция на намаляване на държавния дълг. Съотношението на дълга, следвало
        низходяща тенденция след 1993 г. (когато отбелязва най-високо равнище — 134
        % от БВП, последвано от непрестанен спад до 84 % от БВП през 2007 г.), се е
        увеличило отново от 2008 г. насам и в края на 2010 г. е на ниво от 96,8 % от
        БВП. Високото равнище на публичен дълг остава основно предизвикателство, в
        частност заради застаряването на населението, чието дългосрочно въздействие
        върху бюджета е по-високо от средното за ЕС, вследствие главно на относително
        силното нарастване на разходите за пенсии, което ще окажа допълнителен
        натиск върху публичните финанси. Осигуряването на достатъчно първични
        излишъци в средносрочен план и по-нататъшното реформиране на белгийската
        социалноосигурителна система, по-специално на пенсионната система, с оглед
        ограничаване на прогнозното значително увеличение в разходите, свързани със
        застаряването на населението, би подобрило дългосрочната устойчивост на
        публичните финанси.
   (11) Сериозно предизвикателство пред Белгия ще е гарантирането на стабилен и
        добре функциониращ финансов сектор, способен да реши нуждите от
        финансиране на реалната икономика. Последните две години на финансова
        криза се отразиха особено неблагоприятно на белгийския финансов сектор,
        което доведе до намаляване в балансовите отчети, значителни държавни
        субсидии и изменение в банковия надзор. Финансовото състояние на банковия
        сектор остава нестабилно. Освен това в Белгия банковият сектор е с висока
        концентрация и заема относително голям дял в сравнение с размера на
        икономиката.
   (12) Законът от 1996 г. за „насърчаване на заетостта и относно предпазни мерки в
        защита на конкурентоспособността“ посочва, че възнагражденията в Белгия
        следват промените във възнагражденията в трите съседни държави (Франция,
        Холандия и Германия), с което се запазва контрол над разходите за труд.
        Същевременно, в периода 2005—2010 г., въпросният закон не успява да
BG                                         4                                          BG
 ---pagebreak---         предотврати по-бързото нарастване на възнагражденията в Белгия, отколкото в
        трите съседни страни, при по-нисък ръст на производителността. Вследствие на
        това, разходите за труд на единица продукция са нараснали по-бързо в Белгия в
        сравнение със съседните ѝ държави и със средната стойност за еврозоната. Това
        е особено проблематично, тъй като Белгия е специализирана в стоки, за чието
        производство се използват сравнително прости технологии, и е изправена пред
        ожесточената конкуренция на страни с по-ниски разходи. Макар и режимът на
        възнагражденията да осигурява рамка за договарянето им, той може да бъде
        подобрен чрез отчитане на разликите в растежа на производителността и чрез
        осигуряване на по-ефективна система за въвеждане на последващи корекции, в
        случай че не се достигат заложените цели.
   (13) В някои отношения пазарът на труда се характеризира със сериозна скованост,
        която не осигурява стимули за започване на работа, а именно: неограничени във
        времето обезщетения при безработица, високи пределни ефективни данъчни
        ставки и висока данъчна тежест (особено при ниско платените работници), и
        комбинацията между прекратяване на социалните помощи и високо данъчно
        облагане при започване на работа. Освен това редица възможности мотивират
        възрастните работници да напускат пазара на труда преди законово
        определената пенсионна възраст от 65 години. По-нататъшната реформа на
        активните политики по заетостта и тяхното разширяване, така че да обхващат
        навършилите 50-годишна възраст, ще допринесе за повишаване на общото
        равнище на заетост и за подобряване на стимулите за търсене на работа. Освен
        това, по-нататъшни намаления на обезщетенията за безработица и на тяхната
        продължителност биха мотивирали допълнително по-младите работници да
        участват в пазара на труда. Въвеждането на по-строги критерии за ползване
        правото на ранно пенсиониране ще стимулира по-възрастните работници да
        останат част от активната работна сила, а по-възрастните работници — останали
        без работа за определен период от време — да се върнат на пазара на труда. На
        последно място, равнището на заетост при гражданите на държави извън ЕС
        (40,9 %) е далеч по-ниско от средното за ЕС.
   (14) Общата данъчна тежест на трудовите доходи в Белгия е една от най-високите в
        ЕС и следователно намаляването ѝ ще спомогне упражняването на трудова
        дейност да стане по-привлекателно. Същевременно, като се има предвид
        предстоящата значителна фискална консолидация, това намаляване трябва да
        бъде компенсирано със съответно увеличение при данъците, които изкривяват
        растежа в по-малка степен, например върху потреблението или чрез
        пренасочване към екологосъобразни данъци. Белгия има много по-ниски
        имплицитни данъчни ставки върху енергопотреблението от съседите си. В
        съчетание с високата данъчна тежест върху труда Белгия има най-ниското
        съотношение между екологичните данъци и данъците върху трудовите доходи в
        целия ЕС. Това е допринесло за затвърждаване наличието на висока безработица
        редом с относително високо енергопотребление, което влошава перспективите
        за постигане на целите за заетост и за енергийна ефективност.
   (15) Цените на много стоки и услуги са по принцип по-високи, отколкото в други
        държави-членки, което е отражение на слаб конкурентен натиск — особено при
        търговията на дребно и мрежовите отрасли — и недостатъчен надзор. При
        търговията на дребно са налице сериозни пречки пред навлизането на пазара и
        упражняването на дейност. По-специално, препятстващи на конкуренцията
BG                                           5                                        BG
 ---pagebreak---         правила все още ограничават работното време, защитават заварените участници
        на пазара срещу навлизането на нови участници и възпрепятстват
        разпространението на нови бизнес модели и технологии. Често срещан проблем
        пред конкуренцията в мрежовите отрасли в Белгия е силната позиция на
        заварените участници и високите изисквания за навлизане на пазара в сравнение
        с други държави-членки, което означава, че някои бивши монополисти в тези
        отрасли все още могат да осъществяват по-големи печалби, определяйки цени,
        по-високи отколкото един конкурентен пазар би позволил.
   (16) Белгийските власти поеха редица ангажименти, свързани с пакта „Евро плюс“4.
        Те се отнасят до четири области на пакта. Ангажиментите са насочени главно
        към въвеждането на мерки за намаляване на дефицита, контрол върху цените на
        енергията и насърчаване на конкуренцията, контрол върху повишаването на
        реалните заплати, въвеждане на надзорна рамка за наблюдение на финансовия
        сектор и увеличаване на реалната пенсионна възраст. Не е налице обаче
        информация нито за мерките, които ще бъдат взети за постигане на поставената
        цел от фискална гледна точка, нито за това как да се упражнява контрол върху
        ръста на реалните заплати или цените на енергията. По отношение на схемите за
        ранно пенсиониране няма яснота дали и кога ще бъде преразгледан „Пакта на
        поколенията“ и до какви конкретни мерки ще доведе това. Поетите ангажименти
        бяха оценени и взети предвид в настоящите препоръки.
   (17) Комисията направи оценка на Програмата за стабилност и на Националната
        програма за реформи, включително на ангажиментите по пакта „Евро плюс“5. Тя
        взе предвид доколко те са уместни за провеждането на устойчива фискална и
        социално-икономическа политика в Белгия и дали са съобразени с правилата и
        насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното
        икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към
        бъдещите решения на държавите-членки. В тази връзка Комисията е на мнение,
        че едно по-амбициозно намаляване на дефицита през 2011 г. изглежда възможно
        и че е необходимо да се уточнят по-нататъшните мерки за консолидация от
        2012 г. включително. С оглед подобряване на дългосрочната устойчивост на
        публичните финанси са необходими по-нататъшни реформи в пенсионната
        система. Нужни са и допълнителни мерки за укрепване                                  на
        конкурентоспособността, подпомагане на търсещите работа и прехвърляне на
        данъчна тежест от пазара на труда към потреблението и енергетиката, както и за
        разкриване на повече възможности за инвестиции и растеж при услугите и
        мрежовите отрасли.
   (18) В контекста на настоящата оценка и предвид Препоръка на Съвета от 2 декември
        2009 г. по член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския
        съюз Съветът разгледа актуализираната Програма за стабилност на Белгия за
        2011 г., като становището му6 е изразено по-специално в препоръки (1) и (2) по-
        долу,
   4
        Документ SEC(2011) 710 съдържа повече подробности относно ангажиментите, поети в рамките
        на пакта „Евро плюс“.
   5
        SEC(2011) 710.
   6
        Предвидено в член 5, параграф 3 от Регламент (EО) № 1466/97 на Съвета.
BG                                                6                                              BG
 ---pagebreak---    ПРЕПОРЪЧВА на Белгия да предприеме следните действия през периода 2011—
   2012 г.:
   (1)      Да използва настоящото икономическо възстановяване с цел по-бързото
            коригиране на прекомерния дефицит. За тази цел да бъдат приети
            необходимите мерки — главно в разходната част и своевременно преди
            изготвянето на бюджета за 2012 г. — за постигане на средна структурна
            консолидация от най-малко 0,75 % от БВП. Това би трябвало да сведе
            бюджетния дефицит далеч под референтната стойност от 3 % от БВП най-
            късно до 2012 г. Да осигури напредък към постигането на средносрочната
            бюджетна цел с най-малко 0,5 % от БВП годишно.
   (2)      Да предприеме стъпки за подобряване на дългосрочната устойчивост на
            публичните финанси. Основно внимание следва да се отдели на въвеждането
            на стратегия за ограничаване на разходите, свързани със застаряването на
            населението, включително чрез предотвратяване на ранното напускане на
            трудовия пазар, с цел увеличаване на действителната пенсионна възраст, и на
            обвързването на законовата пенсионна възраст с продължителността на
            живота.
   (3)      Да потърси решение на структурните слабости във финансовия сектор, по-
            специално чрез довършване преструктурирането на банките, които се нуждаят
            от адекватно финансиран и жизнеспособен бизнес модел.
   (4)      Да извърши реформа, след консултации със социалните партньори и в
            съответствие с националната практика, на системата за договаряне и
            индексиране на заплатите, за да се гарантира, че техният ръст отразява по-
            добре промените в производителността на труда и в конкурентоспособността.
   (5)      Да подобри участието на пазара на труда чрез намаляване на високата данъчна
            и социалноосигурителна тежест за нископлатените работници, без това да се
            отразява на бюджета, и чрез въвеждане на система, в която обезщетенията за
            безработица прогресивно намаляват през периода на безработица. Да
            предприеме стъпки за прехвърляне на данъчната тежест от пазара на труда към
            потреблението и съобразяване на данъчната система с околната среда. Да
            подобри ефективността на активните политики по заетостта чрез целенасочени
            мерки спрямо по-възрастните работници и уязвимите групи.
   (6)      Да въведе мерки за засилване на конкуренцията при търговията на дребно, като
            улесни навлизането на пазара и намали ограниченията пред упражняването на
            дейност; да въведе мерки за засилване на конкуренцията на пазарите на газ и
            електроенергия чрез допълнително подобряване ефективността на отрасловия
            регулаторен орган и на органите за защита на конкуренцията.
   Съставено в Брюксел на […] година.
                                            За Съвета
                                            Председател
BG                                            7                                          BG