title: Препоръка на Европейския съвет за системен риск от 16 февруари 2022 година за изменение на Препоръка ЕССР/2015/2 относно оценката на трансграничните ефекти и доброволната реципрочност за мерките на макропруденциалната политика (ECCP/2022/1) 2022/C 174/01

text:
                  28.4.2022

                  BG

                  Официален вестник на Европейския съюз

                  C 174/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК
         от 16 февруари 2022 година
         за изменение на Препоръка ЕССР/2015/2 относно оценката на трансграничните ефекти и доброволната реципрочност за мерките на макропруденциалната политика
         (ECCP/2022/1)
         (2022/C 174/01)
         ГЕНЕРАЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК,
         като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
         като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство (1), и по-специално приложение IX към него,
         като взе предвид Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (2), и по-специално член 3 и членове 16—18 от него,
         като взе предвид Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 (3), и по-специално член 458 от него,
         като взе предвид Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (4), и по-специално дял VII, глава 4, раздел II от нея,
         като взе предвид Решение ЕССР/2011/1 на Европейския съвет за системен риск от 20 януари 2011 г. за приемане на процедурен правилник на Европейския съвет за системен риск (5), и по-специално членове 18—20 от него,
         като има предвид, че:

                     (1)

                     За да се гарантират ефективни и последователни национални мерки на макропруденциалната политика, е важно задължителната реципрочност, изискуема от правото на Съюза, да бъде допълнена с доброволна реципрочност.

                     (2)

                     С рамката на доброволна реципрочност за мерките на макропруденциалната политика, установена в Препоръка ЕССР/2015/2 на Европейския съвет за системен риск (6), се цели да се гарантира, че спрямо всички основани на експозиции мерки на макропруденциалната политика, активирани в една държава членка, се прилага реципрочност в другите държави членки.

                     (3)

                     След Решение C (2020) 1214 final на Комисията (7) De Nederlandsche Bank (Нидерландската централна банка), действаща като определен орган за целите на член 458 от Регламент (ЕС) № 575/2013, въведе по-строга национална мярка, като по този начин наложи минимално средно рисково тегло за кредитните институции, лицензирани в Нидерландия, които използват вътрешнорейтинговия подход по отношение на своите портфейли от експозиции към физически лица, обезпечени с жилищен имот, намиращ се в Нидерландия. Мярката влезе в сила на 1 януари 2022 г.

                     (4)

                     На 23 ноември 2021 г. Нидерландската централна банка подаде до Европейския съвет за системен риск (ЕССР) искане за реципрочност на по-строгата национална мярка съгласно член 458, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 575/2013.

                     (5)

                     След искането, отправено от Нидерландската централна банка към ЕССР, и за предотвратяване проявяването на отрицателни трансгранични ефекти под формата на изтичания и регулаторен арбитраж, които биха могли да произтекат от прилагането на мярката на макропруденциалната политика, която ще започне да се прилага в Нидерландия в съответствие с член 458, параграф 2, буква г, подточка vi) от Регламент (ЕС) № 575/2013, Генералният съвет на ЕССР реши да включи тази мярка в списъка с мерките на макропруденциалната политика, за които се препоръчва да бъде приложена реципрочност съгласно Препоръка ЕССР/2015/2.

                     (6)

                     На 26 октомври 2021 г. Lietuvos bankas (Литовската централна банка), в качеството си на определен орган за целите на член 133, параграф 9 от Директива 2013/36/ЕС, уведоми ЕССР за намерението си да определи ниво на буфера за системен риск за всички обезпечени с жилищен имот експозиции на дребно към физически лица в Литва. Буферът за системен риск ще се прилага за банки, лицензирани в Литва на най-високото равнище на консолидация в страната. Успоредно с това предвиденият буфер за системен риск ще се прилага за групи от централни кредитни съюзи, които попадат извън приложното поле на Регламент (ЕС) № 575/2013 на консолидирана основа. Очаква се мярката да влезе в сила на 1 юли 2022 г.

                     (7)

                     На 1 декември 2021 г. Литовската централна банка подаде до ЕССР искане за реципрочност на нивото на буфера за системен риск съгласно член 134, параграф 5 от Директива 2013/36/ЕС.

                     (8)

                     След искането, отправено от Литовската централна банка, и за предотвратяване проявяването на отрицателни трансгранични ефекти под формата на изтичания и регулаторен арбитраж, които биха могли да произтекат от прилагането на мярката на макропруденциалната политика, която ще започне да се прилага в Литва, Генералният съвет на ЕССР също реши да включи тази мярка в списъка с мерките на макропруденциалната политика, за които се препоръчва да бъде приложена реципрочност съгласно Препоръка ЕССР/2015/2.

                     (9)

                     Поради това Препоръка ЕССР/2015/2 трябва да бъде съответно изменена,

               ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

            Изменения

         Препоръка ЕССР/2015/2 се изменя, както следва:

                     1.

                     в Раздел 1, подпрепоръка В, параграф 1 се заменя със следното:

                                 „1.

                                 На съответните органи се препоръчва да прилагат реципрочност спрямо мерките на макропруденциалната политика, приети от други съответни органи, за които ЕССР е препоръчал реципрочност. Препоръчва се да бъде прилагана реципрочност спрямо следните мерки, допълнително описани в приложението:

                                             Белгия:

                                                         —

                                                         надбавка от рисково тегло за експозиции на дребно, обезпечени с жилищни недвижими имоти, разположени в Белгия, приложена в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 575/2013 по отношение на кредитни институции, лицензирани в Белгия и използващи ВРП за изчисляване на регулаторните капиталови изисквания, и съставена от:

                                                                     а)

                                                                     фиксирана надбавка от рисково тегло в размер на 5 процентни пункта; и

                                                                     б)

                                                                     пропорционална надбавка от рисково тегло, състояща се от 33 % от претеглената по експозиции средна стойност на рисковите тегла, приложена по отношение на портфейла експозиции на дребно, обезпечени с жилищни недвижими имоти, разположени в Белгия;

                                             Франция:

                                                         —

                                                         ограничаване на максималния размер на големите експозиции, предвиден в член 395, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013, приложим към експозиции към силно задлъжнели големи нефинансови предприятия със седалище във Франция до 5 % от капитала от първи ред, прилаган в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка ii) от Регламент (ЕС) № 575/2013 по отношение на глобални системно значими институции (Г-СЗИ) и други системно значими институции (Д-СЗИ) на най-високото равнище на консолидация на техния банков пруденциален периметър;

                                             Литва

                                                         —

                                                         ниво на буфера за системен риск в размер на 2 % за всички обезпечени с жилищен имот експозиции на дребно към физически лица в Република Литва.

                                             Люксембург:

                                                         —

                                                         правно обвързващи ограничения на съотношението кредит/стойност (Кр/Ст) за нови ипотечни кредити за жилищни недвижими имоти, намиращи се в Люксембург, с различни ограничения на Кр/Ст, приложими за различните категории кредитополучатели:

                                                                     а)

                                                                     ограничение на Кр/Ст от 100 % за купувачи за първи път, придобиващи основното си жилище;

                                                                     б)

                                                                     ограничение на Кр/Ст от 90 % за други купувачи, т.е. различни от купувачи за първи път, придобиващи основното си жилище. Това ограничение се прилага пропорционално чрез портфейлна квота. По-конкретно кредиторите могат да емитират 15 % от портфейла от нови ипотечни кредити, предоставени на тези кредитополучатели с Кр/Ст над 90 %, но под максималната стойност на Кр/Ст от 100 %;

                                                                     в)

                                                                     ограничение на Кр/Ст от 80 % за други ипотечни кредити (включително сегмента „покупка с цел отдаване под наем“).

                                             Нидерландия:

                                                         —

                                                         минимално средно рисково тегло, прилагано в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 575/2013 към лицензираните в Нидерландия кредитни институции, използващи ВРП за изчисляване на регулаторните капиталови изисквания по отношение на портфейлите им от експозиции към физически лица, обезпечени с жилищен имот, намиращ се в Нидерландия. За всяка отделна позиция на експозиция, която попада в обхвата на мярката, се определя рисково тегло в размер на 12 % за частта от заема, която не надвишава 55 % от пазарната стойност на имота, който служи за обезпечаване на заема, а за останалата част от заема се определя рисково тегло в размер на 45 %. Минималното средно рисково тегло на портфейла е претеглената по експозиции средна стойност на рисковите тегла на отделните заеми.

                                             Норвегия:

                                                         —

                                                         ниво на буфер за системен риск в размер на 4,5 % за експозиции в Норвегия, прилагано в съответствие с член 133 от Директива 2013/36/ЕС, приложима за и в Норвегия на 1 януари 2020 г. съгласно условията на Споразумението за Европейското икономическо пространство (*1) (Споразумението за ЕИП) (наричана по-долу „ДКИ, приложима за и в Норвегия на 1 януари 2020 г.“), по отношение на всички кредитни институции, лицензирани в Норвегия;

                                                         —

                                                         долна граница на средното рисково тегло от 20 % за експозиции към жилищни недвижими имоти в Норвегия, прилагана в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 575/2013, приложим за и в Норвегия на 1 януари 2020 г. съгласно условията на Споразумението за ЕИП (наричан по-долу „РКИ, приложим за и в Норвегия от 1 януари 2020 г.“), по отношение на кредитните институции, лицензирани в Норвегия и използващи вътрешнорейтинговия подход (ВРП) за изчисляване на регулаторните капиталови изисквания;

                                                         —

                                                         долна граница на средното рисково тегло от 35 % за експозиции към търговски недвижими имоти в Норвегия, прилагана в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от РКИ, приложим за и в Норвегия на 1 януари 2020 г., по отношение на кредитните институции, лицензирани в Норвегия и използващи ВРП за изчисляване на регулаторните капиталови изисквания.

                                             Швеция:

                                                         —

                                                         Специфична за кредитната институция долна граница в размер на 25 % за претеглената по експозиции средна стойност на рисковите тегла, която се прилага в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 575/2013 по отношение на портфейла от обезпечени с недвижими имоти експозиции на дребно към длъжници, пребиваващи в Швеция, и се налага на кредитните институции, лицензирани в Швеция и използващи ВРП за изчисляване на регулаторните капиталови изисквания.

                        (*1)  ОВ L 1 3.1.1994 г., стр. 3.“;"

                     2.

                     Приложението се заменя с приложението към настоящата препоръка.

            Съставено във Франкфурт на Майн на 16 февруари 2022 година.

                  Ръководител на секретариата на ЕССР,

                  от името на Генералния съвет на ЕССР,

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  OВ L 1, 3.1.1994 г., стр. 3.

            (2)  ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 1.

            (3)  OВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 1.

            (4)  OВ L 176, 27.6.2013 г, стр. 338.

            (5)  ОВ C 58, 24.2.2011 г., стр. 4.

            (6)  Препоръка ЕССР/2015/2 на Европейския съвет за системен риск от 15 декември 2015 г. относно оценката на трансграничните ефекти и доброволната реципрочност за мерките на макропруденциалната политика (ОВ C 97, 12.3.2016 г., стр. 9).

            (7)  Решение C (2020) 1214 final на Комисията от 5 март 2020 г. да не предлага акт за изпълнение за отхвърляне на проекта за национална мярка, нотифициран от Нидерландия на 8 януари 2020 г. съгласно член 458, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета.

            ПРИЛОЖЕНИЕ
            Приложението към Препоръка ЕССР/2015/2 се заменя със следното:

                     „ПРИЛОЖЕНИЕ

                        Белгия

                           Надбавка от рисково тегло за експозиции на дребно, обезпечени с жилищни недвижими имоти, разположени в Белгия, наложена по отношение на кредитни институции, лицензирани в Белгия и използващи ВРП, и приложена в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 575/2013. Надбавката се състои от два компонента:

                                 а)

                                       фиксирана надбавка от рисково тегло в размер на 5 процентни пункта; и

                                 б)

                                       пропорционална надбавка от рисково тегло, състояща се от 33 % от претеглената по експозиции средна стойност на рисковите тегла, приложена по отношение на портфейла експозиции на дребно, обезпечени с жилищни недвижими имоти, разположени в Белгия.

                           I.   Описание на мярката

                                 1.

                                 Белгийската мярка, приложена в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 575/2013 и наложена по отношение на кредитни институции, лицензирани в Белгия и използващи ВРП, се състои от надбавка от рисково тегло за експозиции на дребно, обезпечени с жилищни недвижими имоти, разположени в Белгия, която е съставена от два компонента:

                                             а)

                                             Първият компонент се състои от увеличение от 5 процентни пункта на рисковото тегло за експозиции на дребно, обезпечени с жилищни недвижими имоти, разположени в Белгия, получено след изчисляване на втората част от надбавката от рисково тегло в съответствие с буква б).

                                             б)

                                             Вторият компонент се състои от увеличение на рисковото тегло в размер на 33 % от претеглената по експозиции средна стойност на рисковите тегла, приложено по отношение на портфейла експозиции на дребно, обезпечени с жилищни недвижими имоти, разположени в Белгия. Претеглената по експозиции средна стойност е средната стойност на рисковите тегла на отделните кредити, изчислена в съответствие с член 154 от Регламент (ЕС) № 575/2013, претеглена чрез съответната стойност на експозицията.

                           II.   Реципрочност

                                 2.

                                 В съответствие с член 458, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на съответните органи на засегнатите държави членки се препоръчва да прилагат реципрочност спрямо белгийската мярка, като я прилагат към разположени в Белгия клонове на вътрешно лицензирани кредитни институции, използващи ВРП, в рамките на крайния срок, посочен в подпрепоръка В, параграф 3.

                                 3.

                                 На съответните органи се препоръчва да приложат реципрочност спрямо белгийската мярка, като я прилагат към вътрешно лицензирани кредитни институции, използващи ВРП, които имат преки експозиции на дребно, обезпечени с жилищни недвижими имоти, разположени в Белгия. В съответствие с подпрепоръка В, параграф 2 на съответните органи се препоръчва да прилагат същата мярка като вече приложената в Белгия от активиращия орган в рамките на крайния срок, посочен в подпрепоръка В, параграф 3.

                                 4.

                                 Ако същата мярка на макропруденциалната политика не съществува в тяхната юрисдикция, на съответните органи се препоръчва да прилагат, след консултация с ЕССР, съществуващата в юрисдикцията им мярка на макропруденциалната политика, която има ефект, най-близък до този на горепосочената мярка, за която е препоръчана реципрочност, включително като приемат надзорни мерки и правомощия, посочени в дял VII, глава 2, раздел IV от Директива 2013/36/ЕС. На съответните органи се препоръчва да приемат еквивалентната мярка не по-късно от четири месеца след публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз.

                           III.   Праг на същественост

                                 5.

                                 Мярката е допълнена от специфичен за институцията праг на същественост от 2 милиарда евро за регулиране на потенциалното прилагане на принципа de minimis от съответните органи, прилагащи реципрочност на мярката.

                                 6.

                                 В съответствие с раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2 съответните органи на засегнатата държава членка могат да освободят отделни вътрешно лицензирани кредитни институции, използващи ВРП и имащи несъществени експозиции на дребно, обезпечени с жилищни недвижими имоти в Белгия, които са под прага на същественост от 2 милиарда евро. При прилагането на прага на същественост съответните органи следва да наблюдават съществеността на експозициите и им се препоръчва да прилагат белгийската мярка към освободени преди това отделни вътрешно лицензирани кредитни институции, когато прагът на същественост от 2 милиарда евро бъде нарушен.

                                 7.

                                 Когато липсват кредитни институции, лицензирани в засегнатите държави членки, с разположени в Белгия клонове или които имат преки експозиции на дребно, обезпечени с жилищни недвижими имоти в Белгия, които използват ВРП и които имат експозиции в размер на 2 милиарда евро или повече на белгийския пазар на жилищни недвижими имоти, съответните органи на засегнатите държави членки могат да решат съгласно раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2 да не прилагат реципрочност спрямо белгийската мярка. В този случай съответните органи следва да наблюдават съществеността на експозициите и им се препоръчва да прилагат реципрочност спрямо белгийската мярка, когато кредитна институция с ВРП надхвърля прага от 2 милиарда евро.

                                 8.

                                 В съответствие с раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2 прагът на същественост от 2 милиарда евро е препоръчано максимално ниво на прага. Съответните органи, прилагащи реципрочност, могат поради това, вместо да прилагат препоръчания праг, да установяват по-нисък праг за своите юрисдикции, когато е подходящо, или да прилагат реципрочност спрямо мярката без праг на същественост.

                        Франция

                           Ограничаване до 5 % от капитала от първи ред на максималния размер на големите експозиции, предвиден в член 395, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013, което се прилага в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка ii) от Регламент (ЕС) № 575/2013 към експозициите към силно задлъжнели големи нефинансови предприятия със седалище във Франция и се налага на глобалните системно значими институции (Г-СЗИ) и други системно значими институции (Д-СЗИ) на най-високото равнище на консолидация на техния банков пруденциален периметър.

                     I.   Описание на мярката

                                 1.

                                 Френската мярка, приложена в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка ii) от Регламент (ЕС) № 575/2013 и наложена на Г-СЗИ и Д-СЗИ на най-високото равнище на консолидация на техния банков пруденциален периметър (не на подконсолидирано равнище), се състои от ограничаване на максималния размер на големите експозиции до 5 % от капитала им от първи ред, приложимо към експозиции към силно задлъжнели големи нефинансови предприятия със седалище във Франция.

                                 2.

                                 Нефинансово предприятие е физическо или юридическо лице съгласно частното право със седалище във Франция, което на своето равнище и на най-високото равнище на консолидация принадлежи към сектор „Нефинансови предприятия“ съгласно определението в точка 2.45 от приложение А към Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета (*1).

                                 3.

                                 Мярката се прилага за експозиции към нефинансови предприятия със седалище във Франция и за експозиции към групи от свързани нефинансови предприятия, както следва:

                                             а)

                                             За нефинансови предприятия, които са част от група свързани нефинансови предприятия със седалище на най-високото равнище на консолидация във Франция, мярката се прилага спрямо сумата от нетните експозиции към групата и всички нейни свързани лица по смисъла член 4, параграф 1, точка 39 от Регламент (ЕС) № 575/2013;

                                             б)

                                             За нефинансови предприятия, които са част от група свързани нефинансови предприятия със седалище на най-високото равнище на консолидация извън Франция, мярката се прилага спрямо сумата от:

                                                         i)

                                                         експозициите към тези нефинансови предприятия със седалище във Франция;

                                                         ii)

                                                         експозициите към лицата във Франция или в чужбина, над които нефинансовите предприятия, посочени в подточка i), имат пряк или непряк контрол по смисъла на член 4, параграф 1, точка 39 от Регламент (ЕС) № 575/2013; и

                                                         iii)

                                                         експозициите към лицата във Франция или в чужбина, които са икономически зависими от нефинансовите предприятия, посочени в подточка i) по смисъла на член 4, параграф 1, точка 39 от Регламент (ЕС) № 575/2013.

                                       Нефинансови предприятия, които нямат седалище във Франция и които не са дъщерно предприятие или икономически зависимо предприятие на нефинансово предприятие със седалище във Франция, и не са пряко или непряко контролирани от нефинансово предприятие със седалище във Франция, попадат извън обхвата на мярката.
                                 Съгласно член 395, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 мярката се прилага след отчитане на ефекта от техниките за редуциране на кредитния риск и изключенията в съответствие с членове 399—403 от Регламент (ЕС) № 575/2013.

                                 4.

                                 Г-СЗИ или Д-СЗИ трябва да счита нефинансово предприятие със седалище във Франция като голямо, ако неговата първоначална експозиция към нефинансовото предприятие или към групата от свързани нефинансови предприятия по смисъла на параграф 3 е равна на или по-голяма от 300 милиона евро. Стойността на първоначалната експозиция се изчислява в съответствие с членове 389 и 390 от Регламент (ЕС) № 575/2013, преди да се отчетат ефектът от техниките за редуциране на кредитния риск и изключенията в съответствие с членове 399—403 от Регламент (ЕС) № 575/2013, съгласно отчетеното в съответствие с член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на Комисията (*2).

                                 5.

                                 Нефинансово предприятие се счита за силно задлъжняло, ако има отношение на ливъридж, което е по-голямо от 100 % и отношение на покритие на финансови тежести, което е под три, изчислени на най-високото равнище на консолидация на групата, както следва:

                                             а)

                                             Отношението на ливъридж е отношението между общия дълг нето от паричните средства и собствения капитал; и

                                             б)

                                             Отношението на покритие на финансови тежести е отношението между, от една страна, добавената стойност плюс оперативните субсидии, намалено със: i) заплати, ii) оперативни данъци и задължения, iii) други нетни обичайни оперативни разходи с изключение на нетни лихви и други подобни задължения, и iv) обезценяване и амортизация; и от друга страна, лихви и други подобни задължения.

                                       Отношенията се изчисляват на база на счетоводни агрегирани стойности, определени в приложимите стандарти, представени във финансовите отчети на нефинансовото предприятие, заверени от одитор, когато е приложимо.

                           II.   Реципрочност

                                 6.

                                 На съответните органи се препоръчва да прилагат реципрочност спрямо френската мярка, като я прилагат към вътрешно лицензирани Г-СЗИ и Д-СЗИ на най-високото равнище на консолидация в рамките на юрисдикцията на техния банков пруденциален периметър.

                                 7.

                                 Ако същата мярка на макропруденциалната политика не е на разположение в тяхната юрисдикция в съответствие с подпрепоръка В, параграф 2, на съответните органи се препоръчва да прилагат, след консултация с ЕССР, мярка на макропруденциалната политика на разположение в юрисдикцията им, която има ефект, най-близък до този на горепосочената мярка, за която е препоръчана реципрочност. На съответните органи се препоръчва да приемат еквивалентната мярка не по-късно от шест месеца след публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз.

                           III.   Праг на същественост

                                 8.

                                 Мярката е допълнена от комбиниран праг на същественост за регулиране на потенциалното прилагане на принципа de minimis от съответните органи, прилагащи реципрочност на мярката, който се състои от:

                                             а)

                                             праг от 2 милиарда евро за всички първоначални експозиции на вътрешно лицензирани Г-СЗИ и Д-СЗИ на най-високото равнище на консолидация на банковия пруденциален периметър към френския сектор „Нефинансови предприятия“;

                                             б)

                                             праг от 300 милиона евро, приложим към вътрешно лицензирани Г-СЗИ и Д-СЗИ, които са достигнали или надхвърлили прага, посочен в буква а), за:

                                                         i)

                                                         единична първоначална експозиция към нефинансово предприятие със седалище във Франция;

                                                         ii)

                                                         сумата на първоначални експозиции към група от свързани нефинансови предприятия, която има седалище на най-високото равнище на консолидация във Франция, изчислена в съответствие с параграф 3, буква а);

                                                         iii)

                                                         сумата на първоначалните експозиции към нефинансови предприятия със седалище във Франция, които са част от група свързани нефинансови предприятия със седалище на най-високото равнище на консолидация извън Франция, съгласно отчетеното в образци C 28.00 и C 29.00 от приложение VIII към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014;

                                             в)

                                             праг от 5 % от капитала от първи ред на Г-СЗИ или Д-СЗИ на най-високото равнище на консолидация за експозиции, установени в буква б), след отчитане на ефекта от техниките за редуциране на кредитния риск и изключенията в съответствие с членове 399—403 от Регламент (ЕС) № 575/2013.

                                       Праговете, посочени в букви б) и в), следва да се прилагат независимо дали съответното лице или нефинансово предприятие е силно задлъжняло или не.
                                 Стойността на първоначалната експозиция, посочена в букви а) и б), се изчислява в съответствие с членове 389 и 390 от Регламент (ЕС) № 575/2013 преди да се отчете ефектът от техниките на редуциране на кредитния риск и изключенията, установени в членове 399—403 от Регламент (ЕС) № 575/2013, съгласно отчетеното в съответствие с член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014.

                                 9.

                                 В съответствие с раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2 съответните органи на засегнатите държави членки могат да освободят вътрешно лицензирани Г-СЗИ или Д-СЗИ на най-високото равнище на консолидация на техния банков пруденциален периметър, които не нарушават комбинирания праг на същественост, посочен в параграф 8. При прилагане на прага на същественост съответните органи следва да наблюдават съществеността на експозициите на вътрешно лицензирани Г-СЗИ и Д-СЗИ към френския сектор „Нефинансови предприятия“, както и концентрацията на експозициите на вътрешно лицензирани Г-СЗИ и Д-СЗИ към големи нефинансови предприятия със седалище във Франция, като им се препоръчва да прилагат френската мярка към освободени преди това вътрешно лицензирани Г-СЗИ или Д-СЗИ на най-високото равнище на консолидация на техния банков пруденциален периметър, когато е нарушен комбинираният праг на същественост, посочен в параграф 8. Съответните органи също така се насърчават да сигнализират за системни рискове, свързани с увеличен ливъридж на големи нефинансови предприятия със седалище във Франция, на други участници на пазара в тяхната юрисдикция.

                                 10.

                                 Когато липсват Г-СЗИ или Д-СЗИ на най-високото равнище на консолидация на техния банков пруденциален периметър, които са лицензирани в засегнатите държави членки и имат експозиции към френския сектор „Нефинансови предприятия“ над прага на същественост, посочен в параграф 8, съгласно раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2 съответните органи на засегнатите държави членки могат да решат да не прилагат реципрочност спрямо френската мярка. В този случай съответните органи следва да наблюдават съществеността на експозициите на вътрешно лицензираните Г-СЗИ и Д-СЗИ към френския сектор „Нефинансови предприятия“, както и концентрацията на експозициите на вътрешно лицензираните Г-СЗИ и Д-СЗИ към големи нефинансови предприятия със седалище във Франция, като им се препоръчва да прилагат реципрочност спрямо френската мярка, когато Г-СЗИ или Д-СЗИ на най-високото равнище на консолидация на техния банков пруденциален периметър надхвърли комбинирания праг на същественост, посочен в параграф 8. Съответните органи също така се насърчават да сигнализират другите участници на пазара в тяхната юрисдикция за системните рискове, свързани с увеличения ливъридж на големите нефинансови предприятия със седалище във Франция.

                                 11.

                                 В съответствие с раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2 комбинираният праг на същественост, посочен в параграф 8, е препоръчано максимално ниво на прага. Поради това, вместо да прилагат препоръчания праг, съответните органи, прилагащи реципрочност, могат да определят по-нисък праг за своите юрисдикции, когато е подходящо, или да прилагат реципрочност спрямо мярката без праг на същественост.

                        Литва

                           Ниво на буфера за системен риск в размер на 2 % за всички обезпечени с жилищен имот експозиции на дребно към физически лица в Република Литва

                     I.   Описание на мярката

                                 1.

                                 С литовската мярка, прилагана в съответствие с член 133 от Директива 2013/36/ЕС, се налага буфер за системен риск в размер на 2 % за всички обезпечени с жилищен имот експозиции на дребно към физически лица в Литва.

                           II.   Реципрочност

                                 2.

                                 На съответните органи се препоръчва да прилагат реципрочност спрямо литовската мярка, като я прилагат към намиращите се в Литва вътрешно лицензирани банки и обезпечените с жилищен имот преки трансгранични експозиции към физически лица в Литва. Значителен дял от общите ипотечни позиции се държат от клонове на чуждестранни банки, извършващи дейност в Литва, поради което реципрочността на мярката от страна на други държави членки би спомогнала за насърчаване на равнопоставеността и би гарантирала, че всички значими участници на пазара вземат предвид повишения риск, свързан с жилищните недвижими имоти в Литва, и повишават устойчивостта си.

                                 3.

                                 Ако същата мярка на макропруденциалната политика не съществува в тяхната юрисдикция, на съответните органи се препоръчва да прилагат, след консултация с ЕССР, съществуващата в юрисдикцията им мярка на макропруденциалната политика, която има ефект, най-близък до този на горепосочената мярка, за която е препоръчана реципрочност, включително като приемат надзорни мерки и правомощия, посочени в дял VII, глава 2, раздел IV от Директива 2013/36/ЕС. На съответните органи се препоръчва да приемат еквивалентната мярка не по-късно от четири месеца след публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз.

                           III.   Праг на същественост

                                 4.

                                 Мярката е допълнена от специфичен за институцията праг на същественост за регулиране на потенциалното прилагане на принципа de minimis от съответните органи, прилагащи реципрочност на мярката. Институциите могат да бъдат освободени от изискването за буфер за системен риск, ако съответните им секторни експозиции не надвишават 50 милиона евро, което е приблизително 0,5 % от съответните експозиции на общия сектор на кредитните институции в Литва. Следователно реципрочност се иска само когато специфичният за институцията праг бъде надвишен.

                                 5.

                                 Обосновка на този праг:

                                             а)

                                             Необходимо е да се сведе до минимум потенциалът за регулаторна разпокъсаност, тъй като същият праг на същественост ще се прилага и за кредитните институции, лицензирани в Литва;

                                             б)

                                             Прилагането на праг на същественост би спомогнало да се гарантират равнопоставеност в смисъл, че за институциите с експозиции със сходен размер се прилага изискването за буфер за системен риск;

                                             в)

                                             Прагът е от значение за финансовата стабилност, тъй като по-нататъшното развитие на риска, свързан с жилищните недвижими имоти, ще зависи главно от дейността на жилищния пазар, която отчасти зависи от размера на новите кредити, отпуснати за покупка на жилище. Поради това мярката следва да се прилага за участници на пазара, които извършват дейност на този пазар, въпреки че портфейлите им от ипотечни кредити не са толкова големи, колкото тези на най-големите доставчици на кредити.

                                 6.

                                 В съответствие с раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2 прагът на същественост от 50 милиона евро е препоръчано максимално ниво на прага. Поради това, вместо да прилагат препоръчания праг, съответните органи, прилагащи реципрочност, могат да определят по-нисък праг за своите юрисдикции, когато е подходящо, или да прилагат реципрочност спрямо мярката без праг на същественост.

                        Люксембург

                           Правно обвързващи ограничения на съотношението кредит/стойност (Кр/Ст) за нови ипотечни кредити за жилищни недвижими имоти, намиращи се в Люксембург, с различни ограничения на Кр/Ст, приложими за различните категории кредитополучатели:

                                 а)

                                       ограничение на Кр/Ст от 100 % за купувачи за първи път, придобиващи основното си жилище;

                                 б)

                                       ограничение на Кр/Ст от 90 % за други купувачи, т.е. различни от купувачи за първи път, придобиващи основното си жилище. Това ограничение се прилага пропорционално чрез портфейлна квота. По-конкретно кредиторите могат да емитират 15 % от портфейла от нови ипотечни кредити, предоставени на тези кредитополучатели с Кр/Ст над 90 %, но под максималната стойност на Кр/Ст от 100 %;

                                 в)

                                       ограничение на Кр/Ст от 80 % за други ипотечни кредити (включително сегмента „покупка с цел отдаване под наем“).

                           I.   Описание на мярката

                                 1.

                                 Люксембургските власти са активирали правно обвързващи ограничения на Кр/Ст за нови ипотечни кредити за жилищни недвижими имоти, намиращи се в Люксембург. След препоръката на Comité du Risque systémique (Комитета за системен риск) (*3) Commission de Surveillance du Secteur Financier (Комисията за надзор на финансовия сектор) (*4), действаща съвместно с Banque centrale du Luxembourg, активира ограничения на Кр/Ст, които се различават при три категории кредитополучатели. Ограниченията на Кр/Ст за всяка от трите категории са, както следва:

                                             а)

                                             ограничение на Кр/Ст от 100 % за купувачи за първи път, придобиващи основното си жилище;

                                             б)

                                             ограничение на Кр/Ст от 90 % за други купувачи, т.е. различни от купувачи за първи път, придобиващи основното си жилище. Това ограничение се прилага пропорционално чрез портфейлна квота. По-конкретно кредиторите могат да емитират 15 % от портфейла от нови ипотечни кредити, предоставени на тези кредитополучатели с Кр/Ст над 90 %, но под максималната стойност на Кр/Ст от 100 %;

                                             в)

                                             ограничение на Кр/Ст от 80 % за други ипотечни кредити (включително сегмента „покупка с цел отдаване под наем“).

                                 2.

                                 Кр/Ст е съотношението между сумата на всички кредити или кредитни траншове, обезпечени от кредитополучателя с жилищен имот към момента на предоставяне на кредита, и стойността на имота към същия момент.

                                 3.

                                 Ограниченията на Кр/Ст се прилагат независимо от вида на собствеността (напр. пълна собственост, плодоползване, гола собственост).

                                 4.

                                 Мярката се прилага за всеки частен кредитополучател, който взема ипотечен кредит за закупуване на жилищен недвижим имот в Люксембург за нетърговски цели. Мярката се прилага и ако кредитополучателят използва правна структура като дружество за инвестиции в недвижими имоти, за да сключи тази сделка, както и в случай на съвместни заявления. „Жилищен недвижим имот“ включва земя за застрояване, независимо дали строителните работи се извършват непосредствено след покупката или години след това. Мярката се прилага и ако се предоставя кредит на кредитополучател за закупуване на имот с договор за дългосрочен наем. Недвижимият имот може да бъде за обитаване от собственик или за отдаване под наем.

                           II.   Реципрочност

                                 5.

                                 На държави членки, чиито кредитни институции, застрахователни (осигурителни) дружества и лица, извършващи професионална дейност по отпускане на кредити (ипотекарни кредитори), имат съответни съществени кредитни експозиции в Люксембург чрез пряк трансграничен кредит, се препоръчва да прилагат реципрочност на люксембургската мярка в своята юрисдикция. Ако същата мярка не съществува в тяхната юрисдикция за всички съответни трансгранични експозиции, съответните органи следва да прилагат съществуващите мерки, които имат ефект, най-близък до този на активираната мярка на макропруденциалната политика.

                                 6.

                                 Държавите членки следва да уведомят ЕССР, че са приложили реципрочност по отношение на люксембургската мярка или са използвали изключения de minimis в съответствие с препоръка Г от Препоръка ЕССР/2015/2. Уведомлението следва да бъде предоставено не по-късно от един месец след приемането на реципрочната мярка, като се използва съответният образец, публикуван на уебсайта на ЕССР. ЕССР публикува уведомленията на уебсайта на ЕССР, като по този начин оповестява публично националните решения за реципрочност. Това публикуване включва всички изключения, направени от държавите членки, прилагащи реципрочност, и техния ангажимент да наблюдават за изтичания и да предприемат действия при необходимост.

                                 7.

                                 На държавите членки се препоръчва да прилагат реципрочност по мярката в срок от три месеца от публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз.

                           III.   Праг на същественост

                                 8.

                                 Мярката се допълва от два прага на същественост за регулиране на потенциалното прилагане на принципа de minimis от държавите членки, прилагащи реципрочност: специфичен за държавата праг на същественост и специфичен за институцията праг на същественост. Специфичният за държавата праг на същественост за общия размер на трансграничното ипотечно кредитиране за Люксембург е 350 милиона евро, което съответства на приблизително 1 % от общия местен пазар на ипотечни кредити за жилищни имоти през декември 2020 г. Специфичният за институцията праг на същественост за общия размер на трансграничното ипотечно кредитиране за Люксембург е 35 милиона евро, което съответства на приблизително 0,1 % от общия местен пазар на ипотечни кредити за жилищни имоти в Люксембург през декември 2020 г. Реципрочността се изисква само когато са надхвърлени както специфичният за държавата праг, така и специфичният за институцията праг.

                        Нидерландия

                           Минимално средно рисково тегло, прилагано от кредитните институции, използващи ВРП, по отношение на техните портфейли от експозиции към физически лица, обезпечени с жилищен имот, намиращ се в Нидерландия. За всяка отделна позиция на експозиция, която попада в обхвата на мярката, се определя рисково тегло в размер на 12 % за частта от заема, която не надвишава 55 % от пазарната стойност на имота, който служи за обезпечаване на заема, а за останалата част от заема се определя рисково тегло в размер на 45 %. Минималното средно рисково тегло на портфейла е претеглената по експозиции средна стойност на рисковите тегла на отделните заеми.

                     I.   Описание на мярката

                                 1.

                                 С нидерландската мярка, прилагана в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 575/2013, на кредитните институции, използващи ВРП, се налага минимално средно рисково тегло за портфейла им от експозиции към физически лица, обезпечени с ипотеки върху жилищни имоти, намиращи се в Нидерландия. Заемите, обхванати от националната схема за гарантиране на ипотеките, са изключени от мярката.

                                 2.

                                 Минималното средно рисково тегло се изчислява, както следва:

                                             а)

                                             За всяка отделна позиция на експозиция, която попада в обхвата на мярката, се определя рисково тегло в размер на 12 % за частта от заема, която не надвишава 55 % от пазарната стойност на имота, който служи за обезпечаване на заема, а за останалата част от заема се определя рисково тегло в размер на 45 %. Съотношението Кр/Ст, което се използва при това изчисление, следва да се определя в съответствие с приложимите разпоредби на Регламент (ЕС) № 575/2013.

                                             б)

                                             Минималното средно рисково тегло на портфейла е претеглената по експозиции средна стойност на рисковите тегла на отделните заеми, изчислена, както е обяснено по-горе. Отделните заеми, които са изключени от мярката, не се вземат предвид при изчисляването на минималното средно рисково тегло.

                                 3.

                                 Тази мярка не заменя съществуващите капиталови изисквания, определени в Регламент (ЕС) № 575/2013 и произтичащи от него. Банките, за които се прилага мярката, трябва да изчисляват средното рисково тегло на частта от ипотечния портфейл, която попада в обхвата на тази мярка, въз основа както на обичайните приложими разпоредби, съдържащи се в Регламент (ЕС) № 575/2013, така и на метода, определен в мярката. При изчисляването на капиталовите си изисквания те трябва впоследствие да прилагат по-високото от двете средни рискови тегла.

                           II.   Реципрочност

                                 4.

                                 На съответните органи се препоръчва да прилагат реципрочност спрямо нидерландската мярка, като я прилагат към вътрешно лицензираните кредитни институции, използващи ВПР, които имат експозиции към физически лица, обезпечени с жилищен имот, намиращ се в Нидерландия, тъй като техният банков сектор може, чрез клоновете си, да е или да бъде изложен пряко или косвено на системен риск на нидерландския жилищен пазар.

                                 5.

                                 Съгласно подпрепоръка В, параграф 2 на съответните органи се препоръчва да прилагат същата мярка като вече приложената в Нидерландия от активиращия орган в рамките на крайния срок, посочен в подпрепоръка В, параграф 3.

                                 6.

                                 Ако същата мярка на макропруденциалната политика не съществува в тяхната юрисдикция, на съответните органи се препоръчва да прилагат, след консултация с ЕССР, съществуващата в юрисдикцията им мярка на макропруденциалната политика, която има ефект, най-близък до този на горепосочената мярка, за която е препоръчана реципрочност, включително като приемат надзорни мерки и правомощия, посочени в дял VII, глава 2, раздел IV от Директива 2013/36/ЕС. На съответните органи се препоръчва да приемат еквивалентната мярка не по-късно от четири месеца след публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз.

                           III.   Праг на същественост

                                 7.

                                 Мярката е допълнена от специфичен за институцията праг на същественост за регулиране на потенциалното прилагане на принципа de minimis от съответните органи, прилагащи реципрочност на мярката. Институциите могат да бъдат освободени от минималното средно рисково тегло, което се налага на кредитните институции, използващи ВРП, за портфейла им от експозиции към физически лица, обезпечени с ипотеки върху жилищни имоти, намиращи се в Нидерландия, ако тази стойност не надвишава 5 милиарда евро. Заемите, обхванати от националната схема за гарантиране на ипотеките, няма да се вземат предвид при изчисляването на прага на същественост.

                                 8.

                                 В съответствие с раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2 прагът на същественост от 5 милиарда евро е препоръчано максимално ниво на прага. Поради това, вместо да прилагат препоръчания праг, съответните органи, прилагащи реципрочност, могат да определят по-нисък праг за своите юрисдикции, когато е подходящо, или да прилагат реципрочност спрямо мярката без праг на същественост.

                        Норвегия

                                 —

                                       ниво на буфер за системен риск в размер на 4,5 % за експозиции в Норвегия, прилагано в съответствие с член 133 от Директива 2013/36/ЕС, приложима за и в Норвегия на 1 януари 2020 г. съгласно условията на Споразумението за Европейското икономическо пространство (Споразумението за ЕИП) (наричана по-долу „ДКИ, приложима за и в Норвегия на 1 януари 2020 г.“), по отношение на всички кредитни институции, лицензирани в Норвегия;

                                 —

                                       долна граница на средното рисково тегло от 20 % за експозиции към жилищни недвижими имоти в Норвегия, прилагана в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 575/2013, приложим за и в Норвегия на 1 януари 2020 г. съгласно условията на Споразумението за ЕИП (наричан по-долу „РКИ, приложим за и в Норвегия от 1 януари 2020 г.“), по отношение на кредитните институции, лицензирани в Норвегия и използващи вътрешнорейтинговия подход (ВРП) за изчисляване на регулаторните капиталови изисквания;

                                 —

                                       долна граница на средното рисково тегло от 35 % за експозиции към търговски недвижими имоти в Норвегия, прилагана в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от РКИ, приложим за и в Норвегия на 1 януари 2020 г., по отношение на кредитните институции, лицензирани в Норвегия и използващи ВРП за изчисляване на регулаторните капиталови изисквания.

                           I.   Описание на мерките

                                 1.

                                 След 31 декември 2020 г. Finansdepartementet (норвежкото министерство на финансите) въведе три мерки, а именно: i) изискване за буфер за системен риск за експозиции в Норвегия съгласно член 133 от ДКИ, приложима за и в Норвегия на 1 януари 2020 г.; ii) долна граница на средното рисково тегло за експозиции към жилищни недвижими имоти в Норвегия съгласно член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от РКИ, приложим за и в Норвегия на 1 януари 2020 г.; и iii) долна граница на средното рисково тегло за експозиции към търговски недвижими имоти в Норвегия съгласно член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от РКИ, приложим за и в Норвегия на 1 януари 2020 г.

                                 2.

                                 Нивото на буфера за системен риск е определено на 4,5 % и се прилага по отношение на вътрешните експозиции на всички кредитни институции, лицензирани в Норвегия. За кредитните институции, които не използват усъвършенствания ВРП, нивото на буфера за системен риск, приложимо за всички експозиции, е определено на 3 % до 31 декември 2022 г., а след това нивото на буфера за системен риск, приложимо за вътрешни експозиции, е определено на 4,5 %.

                                 3.

                                 Мярката за долна граница на рисковото тегло за жилищни недвижими имоти е специфична за институцията долна граница на средните рискови тегла за експозиции към жилищни недвижими имоти в Норвегия, приложима за кредитни институции, използващи ВРП. Долната граница на рисковото тегло за недвижими имоти се отнася до претегленото според размера на експозициите средно рисково тегло в портфейла от жилищни недвижими имоти. Експозиции към норвежки жилищни недвижими имоти следва да се разбират като експозиции на дребно, обезпечени с недвижим имот в Норвегия.

                                 4.

                                 Мярката за долна граница на рисковото тегло за търговски недвижими имоти е специфична за институцията долна граница на средните рискови тегла за експозиции към търговски недвижими имоти в Норвегия, приложима за кредитни институции, използващи ВРП. Долната граница на рисковото тегло за недвижими имоти се отнася до претегленото според размера на експозициите средно рисково тегло в портфейла от търговски недвижими имоти. Експозиции към норвежки търговски недвижими имоти следва да се разбират като експозиции към предприятия, обезпечени с недвижим имот в Норвегия.

                           II.   Реципрочност

                                 5.

                                 На съответните органи се препоръчва да прилагат реципрочност спрямо норвежките мерки за експозиции, разположени в Норвегия, съответно съгласно член 134, параграф 1 от Директива 2013/36/ЕС и член 458, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 575/2013. На съответните органи се препоръчва да прилагат реципрочност спрямо нивото на буфера за системен риск в срок от 18 месеца след публикуването на настоящата препоръка, изменена с Препоръка ЕССР/2021/3 на Европейския съвет за системен риск (*5), в Официален вестник на Европейския съюз, освен ако не е предвидено друго в параграф 7 по-долу. Спрямо долните граници на средното рисково тегло за експозиции към жилищни и търговски недвижими имоти в Норвегия следва да се прилага реципрочност в рамките на стандартния преходен период от три месеца, предвиден в Препоръка ЕССР/2015/2.

                                 6.

                                 Ако същата мярка на макропруденциалната политика не съществува в тяхната юрисдикция, съгласно подпрепоръка В, параграф 2 на съответните органи се препоръчва да прилагат, след консултация с ЕССР, съществуващата в юрисдикцията им мярка на макропруденциалната политика, която има ефект, най-близък до този на горепосочената мярка, за която е препоръчана реципрочност. На съответните органи се препоръчва да приемат еквивалентни мерки за реципрочност съответно на долните граници на средното рисково тегло за експозиции към жилищни и търговски недвижими имоти в рамките на 12 месеца и за реципрочност на нивото на буфера за системен риск в рамките на 18 месеца след публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз, освен ако не е предвидено друго в параграф 7 по-долу за буфера за системен риск.

                                 7.

                                 Докато Директива (ЕС) 2019/878 стане приложима за и в Норвегия в съответствие с условията на Споразумението за ЕИП, съответните органи могат да прилагат реципрочност спрямо норвежката мярка за буфера за системен риск по начин и на равнище, което отчита всяко припокриване или разлика в капиталовите изисквания, приложими в тяхната държава членка и Норвегия, при условие че спазват следните принципи:

                                             а)

                                             покритие на риска: съответните органи следва да гарантират, че системният риск, към чието смекчаване е насочена норвежката мярка, е обхванат по подходящ начин;

                                             б)

                                             избягване на регулаторен арбитраж и осигуряване на равнопоставеност: съответните органи следва да намалят до минимум възможността за изтичания и регулаторен арбитраж и незабавно да отстранят пропуските в нормативната уредба, ако е необходимо; съответните органи следва да гарантират равнопоставеност между кредитните институции.

                                       Настоящият параграф не се прилага за мерките за долна граница на средното рисково тегло за експозиции към жилищни и търговски недвижими имоти.

                           III.   Праг на същественост

                                 8.

                                 Мерките са допълнени от специфични за институцията прагове на същественост на базата на експозиции, разположени в Норвегия, за регулиране на потенциалното прилагане на принципа de minimis от съответните органи, прилагащи реципрочност на мерките, както следва:

                                             а)

                                             за нивото на буфера за системен риск прагът на същественост е определен в размер на рисково претеглената експозиция от 32 милиарда норвежки крони, което съответства на около 1 % от общия размер на рисково претеглените експозиции на кредитните институции в Норвегия;

                                             б)

                                             за долната граница на рисковото тегло на жилищни недвижими имоти прагът на същественост е определен в размер на брутно кредитиране от 32,3 милиарда норвежки крони, което съответства на около 1 % от брутното кредитиране на норвежки клиенти, обезпечено с жилищни недвижими имоти;

                                             в)

                                             за долната граница на рисковото тегло на търговски недвижими имоти прагът на същественост е определен в размер на брутно кредитиране от 7,6 милиарда норвежки крони, което съответства на около 1 % от брутното кредитиране на норвежки клиенти, обезпечено с търговски недвижими имоти.

                                 9.

                                 Съгласно раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2 съответните органи на засегнатата държава членка могат да освободят отделни вътрешно лицензирани кредитни институции, имащи несъществени експозиции в Норвегия. Експозициите се считат за несъществени, ако са под определените в параграф 8 по-горе специфични за институцията прагове на същественост. При прилагането на праговете на същественост съответните органи следва да наблюдават съществеността на експозициите, като им се препоръчва да прилагат норвежките мерки към освободени преди това отделни вътрешно лицензирани кредитни институции, когато определените по параграф 8 по-горе прагове на същественост бъдат надхвърлени.

                                 10.

                                 В съответствие с раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2 праговете на същественост, определени в параграф 8 по-горе, са препоръчителните максимални нива на праговете. Поради това, вместо да прилагат препоръчания праг, съответните органи, прилагащи реципрочност, могат да определят по-ниски прагове за своите юрисдикции, когато е подходящо, или да прилагат реципрочност спрямо мярката без праг на същественост.

                                 11.

                                 Когато липсват кредитни институции, лицензирани в държавите членки, със съществени експозиции в Норвегия, съответните органи на засегнатите държави членки могат да решат съгласно раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2 да не прилагат реципрочност спрямо норвежките мерки. В този случай съответните органи следва да наблюдават съществеността на експозициите, като им се препоръчва да прилагат реципрочност спрямо норвежките мерки, когато вътрешно лицензирана кредитна институция надхвърли съответните прагове на същественост.

                        Швеция

                           Специфична за кредитната институция долна граница в размер на 25 % за претеглената по експозиции средна стойност на рисковите тегла, приложена по отношение на портфейла експозиции на дребно към длъжници, пребиваващи в Швеция, обезпечени с недвижими имоти, в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 575/2013 по отношение на кредитни институции, лицензирани в Швеция и използващи ВРП за изчисляване на регулаторните капиталови изисквания.

                     I.   Описание на мярката

                                 1.

                                 Шведската мярка, приложена в съответствие с член 458, параграф 2, буква г), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 575/2013 и наложена на кредитните институции, лицензирани в Швеция и използващи ВРП, се състои от специфична за кредитната институция долна граница в размер на 25 % за претеглената по експозиции средна стойност на рисковите тегла, приложена по отношение на портфейла от обезпечени с недвижими имоти експозиции на дребно към длъжници, пребиваващи в Швеция.

                                 2.

                                 Претеглената по експозиции средна стойност е средната стойност на рисковите тегла на отделните експозиции, изчислена в съответствие с член 154 от Регламент (ЕС) № 575/2013, претеглена чрез съответната стойност на експозицията.

                           II.   Реципрочност

                                 3.

                                 В съответствие с член 458, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на съответните органи на засегнатите държави членки се препоръчва да прилагат реципрочност спрямо шведската мярка, като я прилагат към разположени в Швеция клонове на вътрешно лицензирани кредитни институции, използващи ВРП, в рамките на крайния срок, посочен в подпрепоръка В, параграф 3.

                                 4.

                                 На съответните органи се препоръчва да приложат реципрочност спрямо шведската мярка, като я прилагат към вътрешно лицензирани кредитни институции, използващи ВРП, които имат преки експозиции на дребно към длъжници, пребиваващи в Швеция, обезпечени с недвижими имоти. В съответствие с подпрепоръка В, параграф 2 на съответните органи се препоръчва да прилагат същата мярка като вече приложената в Швеция от активиращия орган в рамките на крайния срок, посочен в подпрепоръка В, параграф 3.

                                 5.

                                 Ако същата мярка на макропруденциалната политика не съществува в тяхната юрисдикция, на съответните органи се препоръчва да прилагат, след консултация с ЕССР, съществуващата в юрисдикцията им мярка на макропруденциалната политика, която има ефект, най-близък до този на горепосочената мярка, за която е препоръчана реципрочност. На съответните органи се препоръчва да приемат еквивалентната мярка не по-късно от четири месеца след публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз.

                           III.   Праг на същественост

                                 6.

                                 Мярката е допълнена от специфичен за институцията праг на същественост от 5 милиарда шведски крони за регулиране на потенциалното прилагане на принципа de minimis от съответните органи, прилагащи реципрочност на мярката.

                                 7.

                                 В съответствие с раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2 съответните органи на засегнатата държава членка могат да освободят отделни вътрешно лицензирани кредитни институции, използващи ВРП и имащи несъществени експозиции на дребно към длъжници, пребиваващи в Швеция, обезпечени с недвижими имоти, които са под прага на същественост от 5 милиарда шведски крони. При прилагането на прага на същественост съответните органи следва да наблюдават съществеността на експозициите и им се препоръчва да прилагат шведската мярка към освободени преди това отделни вътрешно лицензирани кредитни институции, когато прагът на същественост от 5 милиарда шведски крони бъде надхвърлен.

                                 8.

                                 Когато липсват кредитни институции, които са лицензирани в засегнатите държави членки с разположени в Швеция клонове или които имат преки експозиции на дребно към длъжници, пребиваващи в Швеция, обезпечени с недвижими имоти, които използват ВРП и които имат експозиции на дребно в размер на 5 милиарда шведски крони или повече към длъжници, пребиваващи в Швеция, обезпечени с недвижими имоти, съответните органи на засегнатите държави членки могат да решат, съгласно раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2, да не прилагат реципрочност спрямо шведската мярка. В този случай съответните органи следва да наблюдават съществеността на експозициите, като им се препоръчва да прилагат реципрочност спрямо шведската мярка, когато кредитна институция с ВРП надхвърля прага от 5 милиарда шведски крони.

                                 9.

                                 В съответствие с раздел 2.2.1 от Препоръка ЕССР/2015/2 прагът на същественост от 5 милиарда шведски крони е препоръчано максимално ниво на прага. Съответните органи, прилагащи реципрочност, могат поради това, вместо да прилагат препоръчания праг, да установяват по-нисък праг за своите юрисдикции, когато е подходящо, или да прилагат реципрочност спрямо мярката без праг на същественост.

               (*1)  Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз (ОВ L 174, 26.6.2013 г., стр.1

               (*2)  Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на Комисията от 16 април 2014 г. за определяне, в съответствие с Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета, на техническите стандарти за изпълнение по отношение на предоставянето на информация от институциите на надзорните органи (ОВ L 191, 28.6.2014 г., стр. 1

               (*3)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

               (*4)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

               (*5)  Препоръка ECCP/2021/3 на Европейския съвет за системен риск от 30 април 2021 г. за изменение на Препоръка ЕССР/2015/2 относно оценката на трансграничните ефекти и доброволната реципрочност за мерките на макропруденциалната политика (ОВ C 222, 11.6.2021 г., стр. 1).“


               5.5.2022

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 184/170

      P9_TA(2021)0431
      Политически отношения и сътрудничество между ЕС и Тайван
      Препоръка на Европейския парламент от 21 октомври 2021 г. към заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност относно политическите отношения и сътрудничеството между ЕС и Тайван (2021/2041(INI))
      (2022/C 184/14)

         Европейският парламент,

                  —

                  като взе предвид годишните доклади на Европейския парламент относно ОВППС и техните раздели относно отношенията между ЕС и Тайван,

                  —

                  като взе предвид механизма за диалог в областта на промишлената политика между ЕС и Тайван, създаден през 2015 г.,

                  —

                  като взе предвид своята резолюция от 9 октомври 2013 г. относно търговските отношения между ЕС и Тайван (1),

                  —

                  като взе предвид участието на Тайван в мрежата „Enterprise Europe“, Европейската платформа за сътрудничество между клъстерите и Диалога относно цифровата икономика,

                  —

                  като взе предвид комюникето на министрите на външните работи и развитието от Г-7 от 5 май 2021г., и по-специално раздела относно подкрепата за пълноценното участие на Тайван в Световната здравна организация и Световната здравна асамблея,

                  —

                  като взе предвид споразуменията за сътрудничество за борба с търговските измами и прилагането от страна на Тайван, считано от 2017 г., на международните стандарти за добро управление в областта на данъчното облагане,

                  —

                  като взе предвид успешното сътрудничество и участие на Тайван в рамковите програми на Европейския съюз (РПЕС),

                  —

                  като взе предвид консултациите между ЕС и Тайван по въпросите на труда, чието начало беше поставено през 2018 г.,

                  —

                  като взе предвид премахването на изискването за виза за ЕС по отношение на притежателите на тайвански паспорти от 2011 г. насам,

                  —

                  като взе предвид политиката на ЕС за „единен Китай“,

                  —

                  като взе предвид съвместното изявление на ръководителите на САЩ и на Япония от 16 април 2021 г.,

                  —

                  като взе предвид съвместното изявление на ръководителите на САЩ и на Република Корея от 21 май 2021 г.,

                  —

                  като взе предвид съвместното съобщение на Комисията от 10 юни 2020 г., озаглавено „Борба с дезинформацията за COVID-19: боравене с точни факти“ (JOIN(2020)0008),

                  —

                  като взе предвид заключението на Съвета от 16 април 2021 г. относно стратегия на ЕС за сътрудничество в Индийско-Тихоокеанския регион,

                  —

                  като взе предвид съвместното съобщение на Комисията и на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност от 16 септември 2021 г. относно стратегията на ЕС за сътрудничество в Индийско-Тихоокеанския регион (JOIN(2021)0024),

                  —

                  като взе предвид член 118 от своя Правилник за дейността,

                  —

                  като взе предвид доклада на комисията по външни работи (A9-0265/2021),

                  A.

                  като има предвид, че ЕС и Тайван са единомислещи партньори, които споделят общи ценности — свобода, демокрация, права на човека и върховенство на закона;

                  Б.

                  като има предвид, че продължаващата военна враждебност и дейности в „сива зона“, както и други форми на провокация, като например шпионаж, кибератаки и наемане на служители от конкурентни дружества, от страна на Китай срещу Тайван представлява сериозна заплаха за статуквото между Тайван и Китай, както и за мира и стабилността в Индийско-Тихоокеанския регион, и може да доведат до опасна ескалация; като има предвид, че министърът на отбраната на Тайван Као Куанчи заяви, че с оглед на непрекъснатото и значително увеличаване на военното присъствие, Китай може би ще е в състояние да предприеме „мащабна“ инвазия в Тайван до 2025 г.; като има предвид, че напрежението между Китай и Тайван е на най-сериозното си равнище за последните 40 години, като от 1 октомври 2021 г. до момента Китай е изпратил 150 военни самолета, включително бойни изтребители и бомбардировачи с ядрени способности, в опознавателната зона за противовъздушната отбрана на Тайван; като има предвид, че този регион е от голямо значение за ЕС както поради многобройните му близки партньори там, така и поради факта, че една от неговите държави членки, Франция, има отвъдморски територии там;

                  В.

                  като има предвид, че през 2016 г. ЕС пое ангажимент да използва всеки наличен канал да насърчава инициативи, целящи да поощрят диалога, сътрудничеството и изграждането на доверие между двете страни на Тайванския проток; като има предвид, че тези стремежи засега не са осъществени;

                  Г.

                  като има предвид, че на 9 октомври 2021 г. китайският президент Си Дзинпин обеща да се стреми към „обединяване“ с Тайван чрез обявени за мирни средства, но предупреди, че най-голямата пречка за това са силите за „тайванска независимост“; като има предвид, че войнствените изявления и действия на Китай поставят под сериозно съмнение един подобен мирен подход; като има предвид, че според проучване, публикувано от Центъра за изследване на изборния процес на Националния университет Ченгчи в Тайпе през юли 2021 г., едва 1,5 % от тайванското население подкрепя обединение с континентален Китай в най-кратки срокове, като същевременно преобладаващото мнозинство подкрепя запазването на статуквото, поне в краткосрочен план;

                  Д.

                  като има предвид, че усилията на Тайван за ограничаване на разпространението на коронавируса се оказаха сред най-ефективните в света; като има предвид, че усилията, които Тайван полага в различни области с цел активен принос за общото благо на международната общност в контекста на пандемията, включително чрез многобройни международни проучвания, са ярък пример за поведението на Тайван като партньор и доказателство, че той трябва да бъде третиран като такъв; като има предвид, че това показва, че Тайван има капацитета да предостави еднакво ценен принос за международната общност в справянето с многото други предизвикателства на нашето време; като има предвид, че скорошното увеличаване на случаите на заразяване с COVID, липсата на ваксини и китайската намеса в усилията на Тайван да ги получи директно, са повод за сериозна загриженост;

                  Е.

                  като има предвид, че ЕС остава най-големият източник на преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ) за Тайван, с натрупана стойност от 48 милиарда евро до 2019 г., което представлява 31 % от входящите в Тайван ПЧИ; като има предвид, че съществува значителен потенциал за увеличаване на ПЧИ на Тайван в ЕС; като има предвид, че Тайван доминира пазарите на производство на полупроводници, като производителите му произвеждат около 50 % от полупроводниците в света;

                  Ж.

                  като има предвид, че местоположението на Тайван, решаващата му роля в световните вериги на доставки на високотехнологични продукти и демократичният му начин на живот го правят стратегически важен за европейските демокрации;

                  З.

                  като има предвид, че общият обем на двустранната търговия между ЕС и Тайван достигна 51 милиарда евро през 2019 г., като Тайван е петият по големина търговски партньор на ЕС в Азия и 15-тият по големина търговски партньор в света;

                  1.

                  препоръчва на заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност, както и на Комисията:

                              a)

                              да работят в тясно сътрудничество с държавите членки за засилване на политическите отношения между ЕС и Тайван и за стремеж към всеобхватно и засилено партньорство под ръководството на политиката на ЕС за единен Китай; да считат Тайван за ключов партньор и демократичен съюзник в Индийско-Тихоокеанския регион въз основа на собствените му заслуги като стабилна демокрация и напреднала в технологично отношение икономика, който би могъл да допринесе за поддържането на основан на правила ред в средата на засилващо се съперничество на големите сили;

                              б)

                              да започнат незабавно оценка на въздействието, публични консултации и подготвително проучване на двустранно инвестиционно споразумение с тайванските органи като подготовка за преговори за задълбочаване на двустранните икономически връзки, тъй като подобно двустранно инвестиционно споразумение би довело до облекчаване на изискванията за „собствено съдържание“ на европейските инвеститори и производители в Тайван; в контекста на регионалната динамика да си припомнят значението на търговските и икономическите отношения между ЕС и Тайван, включително по въпросите, свързани с многостранното сътрудничество и СТО, технологиите и общественото здраве, както и същественото сътрудничество при доставката на някои стоки от първостепенно значение, като например полупроводниците; да насърчават Тайван да увеличи инвестициите в ЕС и отбелязва, че Тайван е пълноправен член на СТО;

                              в)

                              да изразят дълбока загриженост относно продължаващата военна враждебност на Китай срещу Тайван и натиска върху него, по-специално чрез значителните инвестиции на Китай във военни способности, нападенията му и честите нарушения тайванската опознавателна зона за противовъздушната отбрана; да призоват Китай да спре незабавно да навлиза в опознавателната зона за противовъздушната отбрана на Тайван, особено като се има предвид, че между 1 и 4 октомври 2021 г. са регистрирани около 150 навлизания на въздухоплавателни средства, в това число бойни изтребители; освен това да разобличат подстрекателската китайска реторика, която сигнализира за привидно противоречивото намерение на Китай да иска Тайван да бъде включен в тоталитарното управление на Китайската комунистическа партия (ККП), като същевременно твърди, че се стреми към мирно развитие на отношенията с Тайван, и да настояват евентуалните промени в отношенията между двете страни на протока да не се извършват едностранно, нито против волята на тайванските граждани; да призоват настоятелно ЕС и държавите членки да поемат проактивна роля в работата с единомислещи международни партньори за опазване на мира и стабилността в Тайванския проток и да установят партньорства с демократичното правителство на Тайван;

                              г)

                              да изразят сериозна загриженост относно положението в Източнокитайско море и Южнокитайско море и решително да се противопоставят на всякакви едностранни опити за промяна на статуквото и за увеличаване на напрежението; да заявят отново голямото значение на зачитането на международното право, и по-специално на Конвенцията на ООН по морско право и нейните разпоредби относно задължението за уреждане на спорове по мирен начин и относно поддържане на свободата на корабоплаването и прелитането;

                              д)

                              да изразят дълбока загриженост относно способностите, с които разполага Китай за предприемане не мащабна инвазия в Тайван до 2025 г.; категорично да осъдят безпрецедентното нарушаване на тайванската опознавателна зона за противовъздушната отбрана от страна на Китай от 1 октомври 2021 г. до момента, което включва полети на 150 военни самолета, включително бойни изтребители и бомбардировачи с ядрени способности; да изразят становище, че неотдавнашните военни провокации на Китай поставят под съмнение дългосрочните му намерения да търси мирно решение;

                              е)

                              да припомнят, че поддържането на мира и стабилността в Индийско-Тихоокеанския регион е от основен интерес за ЕС и неговите държави членки; да подчертаят, че военен конфликт в Тайванския проток не само би причинил значителни икономически смущения, засягащи европейските интереси, но също така сериозно би подкопал основания на правила ред в региона, както и демократичното управление, чието ядро са правата на човека, демокрацията и принципите на правовата държава;

                              ж)

                              да не забравят, че ЕС цени високо сигурността в Тайванският проток и че има пряка връзка между европейския просперитет и сигурността в Азия и поради тази причина последиците за Европа от конфликт биха се разпрострели далеч отвъд икономическата сфера; да заявят, че действията на Китай срещу Тайван и в Южнокитайско море ще имат последици за отношенията между ЕС и Китай;

                              з)

                              да изразят загриженост относно свързаното с Тайван законодателство на Китай и да изтъкнат, че налагането на Закона за националната сигурност на Хонконг е направило абсолютно ненадеждно твърдението на закона от 2005 г. за предоставяне на Тайван на висока степен на автономност в случай на обединение;

                              и)

                              да подчертаят значението на по-нататъшното развитие на партньорството и сътрудничеството между ЕС и Тайван, особено в светлината на продължаващите провокации от страна на Китай и засилването на военното му присъствие; да подчертаят по-специално водещата роля, която Европейският парламент може да играе, когато става въпрос за определяне на области за по-нататъшно сътрудничество, както и за ясно установяване и изобличаване на китайските провокации и демонстриране на солидарност с Тайван;

                              й)

                              да се застъпват решително за пълноценното участие на Тайван като наблюдател в заседанията, механизмите и дейностите на международните органи, включително Световната здравна организация (СЗО), Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО), Международната организация на криминалната полиция (Интерпол) и Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК); настоятелно да призоват държавите членки и институциите на ЕС да подкрепят международните инициативи, призоваващи за участие на Тайван в международни организации; да приветстват отново проактивното сътрудничество на Тайван с международната общност, що се отнася до извличане на поуки от пандемията от COVID-19 и намирането на най-добрите начини за справяне с нея, и да подчертаят, че този случай е доказал, че приносът на Тайван в СЗО би имал добавена стойност за здравето и благосъстоянието на гражданите на всичките ѝ членове;

                              к)

                              да насърчават засиления икономически, научен, културен и политически обмен и обмена между хората, заседанията и сътрудничеството между ЕС и Тайван, както и размяната на мнения с участието на представители на държавите членки, включително на най-високо равнище, така че напълно да се отрази динамичното, многостранно и тясно сътрудничество между ЕС и Тайван като единомислещи партньори; да осъдят заплахите за репресии и натиск, на които е подложен Милош Вистърчил, председателят на чешкия сенат, от страна на КНР във връзка с посещението му в Тайван през август 2020 г., и да отбележат, че Чешката република и всяка друга суверенна държава има правото да развива икономическо и културно сътрудничество с Тайван;

                              л)

                              да продължат да подкрепят включването на Тайван в стратегията на ЕС за Индийско-Тихоокеанския регион; да отчетат като положителна стъпка, че Комисията и върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност неотдавна публикуваха стратегията на ЕС за сътрудничество в Индийско Тихоокеанския регион, в която се отбелязва, че значителното увеличаване на военното присъствие на Китай е довело до засилване на напрежението в регионалните горещи точки като Южнокитайско и Източнокитайско море, както и в Тайванския проток, и се потвърждава, че е от съществено значение ЕС да задълбочи сътрудничеството с регионалните партньори, за да се гарантират мир, стабилност и просперитет в протока; да призоват настоятелно ЕС да продължи да работи в тясно сътрудничество с други единомислещи партньори чрез стратегията на ЕС за сътрудничество в Индийско-Тихоокеанския регион, за да се преодолее твърдата позиция на Китай в региона и да се укрепи основаният на правила ред предвид собствените интереси на ЕС в региона;;

                              м)

                              да продължат да приемат инициативи за укрепване на двустранните икономически отношения и контактите между хората, по-специално между младежите, включително в академичните среди, гражданското общество, в секторите на спорта, културата и образованието, както и партньорствата между градовете и между регионите; да приветстват настоящите партньорства на градове побратими между европейски и тайвански градове и да насърчава дипломацията на градовете като инструмент за подпомагане на участието на Тайван в международни инициативи, което би позволило на Тайван да заобиколи опитите на Китай да засили допълнително дипломатическата му изолация;

                              н)

                              да насърчават европейско и тайванско сътрудничество в медийния сектор, за да се диверсифицира китайскоезичната медийна среда в ЕС и да се предостави алтернатива на контролираните от КНР медии;

                              о)

                              да насърчават ЕС и държавите членки да помагат за повишаването на осведомеността в Европа относно положението в Тайванския проток, както и относно сложността на отношенията между Тайван и Китай посредством създаването и финансирането на специални програми и проучвания, насочени към обществото като цяло; да подчертаят значимостта на инвестирането в приобщаващ дебат във всички държави — членки на ЕС, в рамките на който да се обяснят на европейската общественост рисковете от авторитарен възход в Индийско-Тихоокеанския регион, които се проявяват в решителната позиция на Китай и в усилията му да подкопае демокрацията, по-специално в Тайван, и последиците, които оставянето на такива заплахи без реакция би имало за демокрациите по целия свят;

                              п)

                              да насърчават диалога и сътрудничеството с Тайван във всички промишлени сектори и вериги на доставки, по-специално нововъзникващи отрасли и промишлени отрасли от стратегическо значение, като например електронните превозни средства, роботиката и интелигентното производство, както и полупроводниковите технологии;

                              р)

                              да подкрепят допълнителното насърчаване на инициативи, позволяващи на ЕС да участва в партньорства с Тайван в областта на ИКТ, биотехнологиите, здравеопазването и сигурността, и да работят по конкретно сътрудничество и инициативи между стратегията на ЕС за свързване и новата политика на Тайван за Азия и Индийско-Тихоокеанския регион; решително да подкрепят по-интензивно партньорство между двете страни в областта на полупроводниците;

                              с)

                              да отчетат ключовата роля на Тайван за стратегически промишлени сектори като петото поколение комуникационна инфраструктура (5G), тъй като в Тайван се намира най-голямата леярна и той е водещият производител на полупроводници в света; да подчертаят, че в бъдещето микрочиповете ще играят ключова роля за формирането на световния ред и че този, който контролира дизайна и производството на микрочипове, ще бъде водеща фигура в определянето на курса за 21-ви век; да припомнят, че смущенията в световните вериги на доставки, причинени от пандемията, поставиха Тайван в центъра на технологичния тласък и също така накараха ЕС да осъзнае собствените си уязвимости, като показват спешната необходимост да се обмисли намаляването на зависимостите му от външни участници; по тази причина настоятелно да призоват за засилено сътрудничество с Тайван за подкрепа на дневния ред на ЕС относно неговия екологичен и цифров преход, както и усилията на ЕС за диверсификация на веригите за създаване на стойност и доставки, тъй като пандемията ускори търсенето и на двете, като изтъкна необходимостта от увеличено инвестиране и политическа подкрепа, особено във вериги за създаване на стойност от стратегическо значение, като микроелектроника, автономно управление на превозни средства и изкуствен интелект (ИИ), които са области, в които Тайван играе централна роля;

                              т)

                              да приветстват организирането на първия по рода си европейски инвестиционен форум в Тайван през септември 2020 г. и да насърчават повече двустранни инвестиции и в двете посоки; да призоват настоятелно за увеличаването на такива инвестиции, особено в областта на промишлени сектори, в които Тайван има водеща роля, а именно технологии от критично значение, включително полупроводници, които биха подпомогнали усилията на ЕС да засили своя собствен капацитет в областта на микроелектрониката; да отбележат, че след Диалога относно цифровата икономика между Тайван и ЕС през 2020 г. ЕС и Тайван следва допълнително да развият дискусиите си в областта на проучването и технологичното сътрудничество, блоковите вериги, ИИ, сертифицирането за киберсигурност, икономиката, основана на данни, и цифровата свързаност с цел да определят допълнителни взаимодействия, да разширят обмена на политики в областта на развитието на цифровата икономика и да установят по-силни партньорства;

                              у)

                              да приветстват доброволните ангажименти на Тайван за подпомагане на борбата с глобалното затопляне, като по този начин допринася за изпълнението на целите на Парижкото споразумение относно изменението на климата;

                              ф)

                              да насърчат ЕС и държавите членки да задълбочат сътрудничеството си с Тайван в борбата с дезинформацията от злонамерени трети държави, включително споделянето на най-добри практики, съвместни подходи за утвърждаване на свободата на медиите и журналистиката, задълбочаване на сътрудничеството относно киберсигурността и киберзаплахите, повишаване на осведомеността на гражданите и подобряване на общата цифрова грамотност сред населението с цел укрепване на устойчивостта на нашите демократични системи; да подкрепят засиленото сътрудничество между съответните европейски и тайвански мозъчни тръстове в тази област;

                              х)

                              да обсъдят извличането на поуки от опита на Тайван в борбата с дезинформацията от континенталната част, насочена срещу независимостта на медиите в Тайван, чрез използване на платформи на социалните медии, проникване в тайванската телевизия и печатни медии с цел оказване на влияние върху общественото мнение, като се стремят да подкопаят изборите в Тайван; да приветстват факта, че Тайван счита медийната грамотност за полезен и жизненоважен инструмент за образоване на хората да разпознават дезинформация и по тази причина е включил медийната грамотност в училищната учебна програма;

                              ц)

                              да подчертаят, че ползите от усилията на Тайван за борбата с дезинформацията и с фалшивите новини надхвърлят границите на Тайван, като влияят не само на неговото общество на острова, но също така на китайскоговорещата общност в Хонконг и други държави в Югоизточна Азия;

                              ч)

                              да осъдят опитите на Китай да дискредитира справянето на тайванското правителство с пандемията; да приветстват тайванския ефективен подход „от долу нагоре“, ръководен от гражданите му, за проверка на новини и информация посредством технология, като изкуствен интелект, за увеличаване на усилията и за подпомагане на проверяващите да разпознават най-вредните твърдения, които се разпространяват в социалните медийни платформи, и така да спрат тяхното разпространение;

                              щ)

                              да припомнят, че заплахата от операциите на Китай по дезинформация, пред която Тайван е изправен, е част от по-голям проблем, пред който са изправени демокрациите по цял свят във време, в което комуникационните технологии заемат централно място в геополитическата надпревара за глобално лидерство; да припомнят, че Китай, заедно с други недемократични държави, остава значима заплаха също за демокрациите в Европа посредством прилагането на кампании за дезинформация, заплаха, която значително е нараснала с пандемията, както отбелязва докладът на ЕСВД от юни 2020 г.; да отбележат, че сътрудничеството в борбата с дезинформацията следователно е от интерес както за ЕС, така и за Тайван;

                              щ)

                              да продължат да насърчават съществуващото сътрудничество между ЕС и Тайван в областта на научните изследвания и иновациите съгласно рамковата програма „Хоризонт Европа“ (2021 — 2027 г.); да призоват настоятелно за участието на повече тайвански изследователи в „Хоризонт Европа“ в бъдеще;

                              аа)

                              да продължават да насърчават туризма и младежкия обмен с Тайван чрез инициативи като работни ваканции, програмите „Еразъм“ и стипендията за свързване между Тайван и Европа, и да проучи възможностите за сътрудничество във висшето образование и други области, като има за цел да засили китайския и тайванския експертен опит в Европа и да допринесе за по-добро разбиране за Европа в Тайван;

                              аб)

                              да насърчават ЕС и неговите държави членки да засилват сътрудничеството с Тайван по рамката за глобално сътрудничество и обучение, която е платформа за регионално сътрудничество за предоставяне на програми за изграждане на капацитет и обучения на трети държави по цял свят;

                              ав)

                              да променят наименованието на Европейската икономическа и търговска служба в Тайван на „Бюро на Европейския съюз в Тайван“, за да отрази широкия обхват на нашите връзки;

                              аг)

                              да приветстват плановете за създаване на представителство на Тайван в Литва; да осъдят реакцията на китайското правителство за налагане на икономически санкции на Литва; да изразят своята подкрепа и солидарност с Литва в това отношение, да предприемат подходящи мерки, и да призоват Съвета да направи същото;

                              ад)

                              да приветстват Тайван като изключителен партньор в утвърждаването на правата на човека и свободата на вероизповедание в Индийско-Тихоокеанския регион; да отчетат успеха на Тайван да бъде пример в региона със своята добра история в областта на зачитането на основните свободи, както икономически, така и социални, както и на политическите и културните права, включително напредъка по отношение на правата на LGBTQI-хората, и в областта на правата на коренното население; да изискат от специалния представител на ЕС за правата на човека и от специалния пратеник за свободата на религията и убежденията на ЕС да участват в международните конвенции за правата на човека в Тайван и да предприемат конкретни действия за работа с Тайван за постигане на напредък в областта на правата на човека, социалните права, свободата на вероизповедание, цифровата икономика и устойчивия растеж на развиващите се държави в Индийско-Тихоокеанския регионн;

                              ае)

                              да засилят сътрудничеството с Тайван с цел обмен на най-добри практики за справяне с пандемията от COVID-19, като бъдат започнати инициативи за улесняване на получаването на ваксини, и по-нататъшно засилване на сътрудничеството на ЕС с Тайван в областта на здравеопазването и контрола на заразните болести; да приветстват тайванското правителство и народа на Тайван за тяхното относително успешно овладяване на пандемията във вътрешен план и за тяхната щедрост при предоставяне на помощ на други държави; да припомнят, че ефективната реакция на Тайван се е основавала на прозрачност и отвореност и на използването на технологии в сътрудничество с обществото — подход, който се корени в общественото доверие;

                              аж)

                              да приветстват действията на Тайван за солидарност с ЕС, демонстрирани с даряването на над 7 милиона хирургически маски на няколко държави членки по време на пандемията, както и 5 производствени линии за маски на Чешката република; да призоват за реципрочност на тази солидарност;

                              аз)

                              да продължават да насърчават обмена на разузнавателни данни между държавите членки и Тайван и съвместната борба с трансграничните престъпления;

                              аи)

                              да отчетат, че в неотдавнашно съвместно изявление на двустранна среща на високо равнище, което беше последвано от подобно изявление на Г-7 в началото на май, САЩ и Япония подчертаха за пръв път значимостта на мира и стабилността в Тайванския проток; да призоват настоятелно ЕС да работи заедно с други единомислещи партньори, като Австралия, Нова Зеландия, Индия, Япония, Южна Корея и САЩ, и да обмисли да покани Тайван да се включи с неговите партньори в съществуващите платформи и работни групи в областта на секторите от ключово значение;

                              ай)

                              да насърчат държавите членки, които нямат споразумение за избягване на двойното данъчно облагане и за предотвратяване на данъчните измами или споразумение за обмен на данъчна информация с Тайван, да започнат преговори по такива споразумения възможно най-скоро;

                  2.

                  възлага на своя председател да предаде настоящата препоръка на Съвета, на Комисията и на заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност, както и на правителството на Тайван.

         (1)  ОВ C 181, 19.5.2016 г., стр. 52.