title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Финландия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/154

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Финландия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2019 г.
      (2019/C 301/26)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 21 ноември 2018 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който не посочи Финландия като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) („Препоръка от 2019 г. за еврозоната“), в която са очертани пет препоръки за еврозоната („препоръките за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Финландия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за 2019 г. за еврозоната, както е посочено в препоръки 3 и 4 по-долу. По-специално, насочването на икономическата политика, свързана с инвестициите, към посочените области ще помогне за изпълнението на втората препоръка за еврозоната по отношение на подкрепата за инвестициите, а мерките за ограничаване на задлъжнялостта на домакинствата ще спомогнат за изпълнението на четвъртата препоръка за еврозоната по отношение на намаляването на частния дълг.

                  (3)

                  Докладът за Финландия за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бе оценен напредъкът на Финландия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (4), последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Финландия по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (4)

                  На 4 април 2019 г. Финландия представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята програма за стабилност за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за държавата препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондове с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Спрямо Финландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2019 г., която беше представена въз основа на хипотеза за непроменена политика от предходното правителство малко преди парламентарните избори през април, правителството планира номинално салдо от –0,3 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г., което представлява повишение от –0,7 % от БВП спрямо 2018 г. Според правителството салдото се очаква да се подобри още през 2020 г. до 0 %, след това отново да се влоши до –0.1 % през 2021 г. и до –0.3 % през 2022 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо (6) средносрочната бюджетна цел, определена като структурен дефицит от 0,5 % от БВП, се очаква въз основа на хипотеза за непроменена политика да продължи да бъде преизпълнявана през целия програмен период, като се вземат предвид допуснатите отклонения през 2019 г., свързани с осъществяването на структурните реформи, за които е предоставено временно отклонение. Съотношението между консолидирания държавен дълг и БВП, което достигна най-високата стойност — 63,4 % през 2015 г., спадна до 58,9 % от БВП през 2018 г. Съгласно програмата за стабилност за 2019 г. съотношението на дълга ще продължи да се понижава и ще достигне 57,4 % от БВП през 2021 г. Планира се то да нарасне отново през 2022 г. до 57,7 % от БВП. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози като цяло изглежда реалистичен. Основните рискове за бюджетните прогнози са свързани с възможно по-големите от очакваните разходи, свързани със застаряването на населението, и по-високата инфлация.

                  (7)

                  На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Финландия да постигне средносрочната бюджетна цел през 2019 г., като се вземат предвид допустимите отклонения, свързани с осъществяването на структурните реформи, за които е предоставено временно отклонение. Това е в съответствие с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи (7) от 2,9 % през 2019 г., което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо с 0,2 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. Финландия се очаква да бъде на равнището на своята средносрочна бюджетна цел през 2019 г., като се вземе предвид допуснатото отклонение във връзка с клаузата за структурните реформи.

                  (8)

                  През 2020 г., с оглед на прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП на Финландия от 0,8 %, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи следва да не надвишава 1,9 %, което съответства на корекция на структурното салдо в размер на 0,5 % от БВП, произтичаща от общоприетата корекционна матрица на изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. при непроменена политика се очаква Финландия да бъде изложена на риск от известно отклонение през 2020 г. Като цяло Съветът е на мнение, че се очаква Финландия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2019 г. и трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки, за да гарантира спазването на разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2020 г.

                  (9)

                  Поради застаряването на населението и намаляването на работната ръка разходите за пенсии, здравеопазване и особено за социални грижи (дългосрочни грижи) ще се увеличат през следващите десетилетия. Според доклада относно фискалната устойчивост за 2018 г. за прогнозното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, ще е необходима фискална консолидация в размер на 2 % от БВП, за да стабилизира в дългосрочен план съотношението на дълга спрямо БВП. Подготовката за реформа на регионалното управление, здравните и социалните услуги, предназначена за преодоляването на тези предизвикателства, както и за гарантирането на равен достъп и намаляването на времето за чакане, беше преустановена поради оставка на правителството на 8 март 2019 г. Съотношението на неудовлетворените потребности от медицински грижи във Финландия остава над средното за Съюза. По-специално, лицата, които не са част от работната сила, изпитват затруднения да получат необходимите медицински грижи поради дълги списъци с чакащи.

                  (10)

                  На фона на намаляването на населението в работоспособна възраст и все по-големия брой свободни работни места на пазара на труда се появява напрежение. В същото време равнищата на активност и заетост във Финландия са по-ниски, отколкото в другите скандинавски страни, а структурната безработица продължава да възлиза на 7 % през 2018 г. Това отчасти отразява „капаните“ на незаетостта и безработицата, които възпрепятстват по-доброто използване на работната сила. Сред пречките пред връщането на хората на работа са сложната система от обезщетения и съчетаването на различните видове обезщетения и надбавки. Обезщетенията намаляват бързо с повишаването на доходите, което поражда риска започването на работа да не бъде достатъчно привлекателно от финансова гледна точка. Несигурността във връзка с равнището на обезщетенията и срока за възстановяването им намалява привлекателността на работата по краткосрочни договори и работата на непълно работно време. Експериментът с основния доход, чиито предварителни резултати бяха публикувани през февруари 2019 г., предоставя известна информация за адаптирането на системата за социална сигурност, така че да съчетава по-ефективно обезщетенията с доходите.

                  (11)

                  Инвестициите в активното приобщаване, особено по отношение на групите, които са най-отдалечени от пазара на труда, са необходими за увеличаване на процента на участие сега, когато процентите на активност и заетост са близки до предкризисните равнища. Всеобхватни реформи, които имат за цел да стимулират участието в пазара на труда, биха могли да подобрят възможностите на пазара на труда за някои групи от населението. Това се отнася за хората с мигрантски произход, жените в детеродна възраст, нискоквалифицираните мъже, частично работоспособните и хората с увреждания. Някои услуги за безработните и неактивните лица са разпръснати между различни органи и доставчици. За да се помогне на тези групи да достигнат и да останат на пазара на труда са необходими индивидуализирани и интегрирани услуги и политики за активиране и рехабилитация. Дълготрайното полагане на грижи от страна на жените допринася за разликата в заетостта между половете и разликата в заплащането между жените и мъжете. Правителството започна процес за реформа на отпуска по семейни причини, но не го приключи.

                  (12)

                  Осигуряването на предлагане на работна ръка в период на демографски и технологични промени е от възлово значение за насърчаването на устойчив и приобщаващ растеж във Финландия. Инвестирането в умения, особено в онези, които са от значение за пазара на труда, ще помогне да се отговори на предизвикателствата, възникнали в резултат на структурна промяна в икономиката. Технологичните промени налагат непрекъснато обучение и преквалификация на работната сила чрез гъвкави форми на учене, включително чрез насочване на вниманието към учене, образование и обучение в зряла възраст. Това би трябвало да увеличи професионалната мобилност, да намали несъответствията между търсените и предлаганите умения и да спомогне за посрещане на бъдещите нужди на пазара на труда.

                  (13)

                  За Финландия има риск да не постигне целта от 50 % за рециклиране на битовите отпадъци за 2020 г. По-конкретно, битовите отпадъци все повече се изгарят (60 % през 2017 г. в сравнение с 55 % през 2016 г.).

                  (14)

                  Въпреки че публичните разходи за научно-изследователска и развойна дейност понастоящем се стабилизират, Финландия отчете най-резкия спад сред всички държави членки, от 2009 г. насам в инвестициите на частния сектор в научноизследователска и развойна дейност. Въпреки подобрението на макроикономическата ситуация през последните години инвестициите на частния сектор в научноизследователска и развойна дейност все още не са се възстановили. По-големият интензитет на инвестициите в научноизследователска и развойна дейност е възлов фактор, позволяващ на структурната промяна да благоприятства икономическите сектори с интензивно използване на знания, както и да укрепи потенциала за дългосрочен растеж. Освен това сътрудничеството между висшите учебни заведения и стопанския сектор продължава да бъде една от основните пречки пред стимулирането на иновациите и пазарната им реализация.

                  (15)

                  Поради разпръснато население, слабостите в областта на транспорта могат да попречат на хората да се местят, за да намерят работа. Стратегическите инвестиции в транспортната инфраструктура може да подобрят трудовата мобилност и по този начин да укрепят функционирането на пазарите на труда. Едновременно с това, тъй като транспортните разходи се отразяват относително силно на крайната цена на продуктите във Финландия в сравнение с други държави членки, инфраструктурните връзки може да повишат достъпа до пазари в чужбина.

                  (16)

                  Стратегическите инвестиции в декарбонизация на енергоемките отрасли и транспортния сектор ще спомогнат за постигането на дългосрочните икономически цели и целите по отношение на климата. Финландия е лидер в иновациите в областта на чистата енергия и в частните разходи за научноизследователски и развойни дейности в тази област. Допълнителни инвестиции в някои от нейните програми за чиста енергия до 2021 г., както са планирани в бюджета, биха помогнали на Финландия да постигне своите цели за постигане на въглеродна неутралност. Освен амбициозните цели на Финландия да увеличи дела на биогоривата, електрификацията е икономически ефективен вариант да намали въглеродните емисии в транспорта, предвид напредъка, постигнат в намаляването на въглеродните емисии в производството на електроенергия.

                  (17)

                  Ниските лихвени проценти и подобрената икономическа перспектива увеличиха общия обем на кредитирането, особено чрез дружества за жилищно настаняване (които предлагат различна форма на собственост върху жилище). Едновременно с това потребителските кредити се увеличават бързо и все по-голям дял от това кредитиране се отпуска от чуждестранни банки, финансови институции, различни от кредитните институции, дружества, предоставящи малки заеми, и чрез кредитиране между физически лица. Поради това дългът на домакинствата продължава да е на изключително високо равнище (67 % от БВП през 2017 г.). Дългът е предимно с променлив лихвен процент, което представлява риск, в случай че лихвените проценти се увеличат в средносрочен план. Финансовият надзорен орган на Финландия прие редица мерки за ограничаване нарастването на равнището на задлъжнялост на домакинствата. Въпреки това не се очаква скоро активно намаляване на задлъжнялостта, особено като се има предвид, че лихвените проценти продължават да бъдат ниски и доверието на потребителите е все още е относително силно.

                  (18)

                  На този етап Финландия не разполага с всеобхватен (т.е. събиране както на положителни, така и на отрицателни данни за длъжниците) кредитен регистър, в който да попадат основните ѝ банки. Неговата липса може да попречи на банките да имат ясна представа за общата задлъжнялост на домакинствата. През последната година бе извършена подготвителна работа за създаването на регистър от този вид.

                  (19)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за преодоляване на някои от пропуските, посочени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това ще даде на Финландия възможност да използва оптимално тези фондове в определените сектори, като взима предвид регионалните различия.

                  (20)

                  В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Финландия и го публикува в доклада за страната от 2019 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2019 г., на националната програма за реформи за 2019 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Финландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Финландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (21)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г., като становището му (8) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

            ПРЕПОРЪЧВА на Финландия да предприеме следните действия през 2019 и 2020 г.:

         1.

            Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 1,9 % през 2020 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,5 % от БВП. Да подобри разходната ефективност и равния достъп до социалните и здравните услуги.

         2.

            Да подобри стимулите за приемане на предложена работа и да повиши уменията и активното приобщаване, по-специално чрез адекватни и добре интегрирани услуги за безработните и незаетите лица.

         3.

            Да ориентира икономическата политика, свързана с инвестициите, към научните изследвания и иновации, ниските въглеродни емисии, енергийния преход и устойчивия транспорт, като вземе предвид регионалните различия.

         4.

            Да засили наблюдението на дълга на домакинствата и да създаде система на кредитен регистър.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 136, 12.4.2019 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 112.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303./2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от Комисията с помощта на общоприетата методика.

         (7)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (8)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/159

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Швеция за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2019 г.
      (2019/C 301/27)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. В него надлежно беше взет предвид европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 21 ноември 2018 г. Комисията прие също доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Швеция за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бе оценен напредъкът на Швеция в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (3), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Швеция през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него беше включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 27 февруари 2019 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси. По-специално надценените във висока степен жилища в съчетание с продължаващото нарастване на задлъжнялостта на домакинствата създават рискове от неуправляема корекция. Високата задлъжнялост на домакинствата като дял от БВП продължава да нараства. През втората половина на 2017 г. цените на жилищата претърпяха корекция, като след това постепенно се стабилизираха. При все това показателите за определяне на стойността сочат, че цените на жилищата продължават да са високи в сравнение с основните икономически показатели. Въпреки че банковият сектор изглежда добре капитализиран, евентуална неуправляема корекция би могла да се отрази отрицателно на финансовия сектор, като се има предвид голямата експозиция на банките на ипотечни заеми на домакинствата. В такъв случай би могло да има също и отрицателни последици за съседните държави с оглед на системните финансови взаимовръзки. Продължават да съществуват структурни пречки в предлагането на жилища, а строителната продукция намаля. Макар че през последните години бяха направени стъпки в макропруденциалната област за справяне с нарастването на ипотечния дълг, тяхното въздействие до този момент изглежда ограничено. Все още има съществени пропуски в политиките, особено по отношение на данъчните стимули за притежаване на жилище, както и на функционирането на предлагането на жилища и пазара на отдаване под наем.

                  (3)

                  Швеция представи своята национална програма за реформи за 2019 г. на 26 април 2019 г., а своята програма за конвергенция за 2019 г. — на 29 април 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (4)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха разгледани при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове („ЕСИ фондове“) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (5)

                  Спрямо Швеция понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2019 г. правителството планира да постигне излишък от 0,6 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г., който се очаква да нарасне още повече през периода на програмата. Въз основа на преизчисленото структурно салдо (5) средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — се очаква да бъде преизпълнявана през целия период на програмата. Според програмата за конвергенция за 2019 г. съотношението консолидиран държавен дълг/БВП се очаква да намалее до 34,5 % през 2019 г. и да продължи да спада до 28,2 % през 2022 г. Солидните публични финанси и стабилният икономически растеж са основните движещи сили за намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,5 % от БВП през 2019 г. и 0,6 % от БВП през 2020 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Швеция да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2019 г. и 2020 г.

                  (6)

                  Дългът на домакинствата продължава да се увеличава от високи поначало равнища. Той нарасна с 5,5 % през 2018 г., като достигна около 88 % от БВП и 186 % от разполагаемия доход, което е сред най-високите равнища в Съюза. Това се дължи главно на по-високите ипотечни кредити, свързани с високите цени на жилищата, в съчетание със структурни нарушения, благоприятстващи покупките на недвижими имоти чрез ипотечно кредитиране. През последните години Швеция въведе няколко макропруденциални мерки, включително по-стриктна разпоредба относно погасяването при ипотеките с високо съотношение на дълга спрямо дохода в сила от март 2018 г., както и решение за повишаване на антицикличния капиталов буфер за банките от септември 2019 г. Предприетите досега стъпки на политиката обаче изглежда имат ограничено въздействие върху ръста на ипотечното кредитиране, а също не са предприети действия на политиката за реформа на данъчните стимули за притежаване на жилище и ипотечните дългове.

                  (7)

                  Въпреки че цените на жилищата спаднаха в края на 2017 г. и оттогава са като цяло стабилни, това следва дълъг период на голямо покачване на цените и стойностите продължават да надминават с доста основните икономически показатели. Сред основните проблеми са данъчните стимули, благоприятстващи притежаването на жилище и ипотечните дългове, както и продължаващите гъвкави кредитни условия, съчетани с относително ниските проценти на погасяване на ипотечните кредити. Въпреки значителното увеличаване на новото строителство през последните пет години, недостигът продължава, особено на жилища на достъпни цени около големите градове. Предлагането на нови жилища не успя да посрещне прогнозираните краткосрочни нужди, които възлизат приблизително на 90 000 нови жилища на година за периода 2018—2020 г. Този недостиг е свързан със структурни недостатъци, като например ограничена конкуренция в строителния сектор поради препятствията за навлизане на пазара за малките и чуждестранните предприятия, както и възможността на големите предприемачи да контролират ресурсите от земя. Жилищният фонд не се използва ефективно. На пазара на жилищата под наем наемите на равнища под пазарните водят до блокиране на жилищата и система на „включени/изключени“. На пазара на жилищата, притежавани от собствениците си, данъците върху капиталовите печалби намаляват мобилността на притежателите на жилища. Недостигът на жилища затруднява хората по отношение на смяна на работата и може да допринесе за неравенството между поколенията. Шведските органи продължават постепенно да прилагат плана от 22 точки за увеличаване на жилищното строителство и за подобряване на ефикасността на жилищния сектор. Досега не е имало конкретни мерки на политиката за либерализиране на стриктното регламентиране на пазара за отдаване под наем и за изменение на данъка върху жилищата, обитавани от собствениците, въпреки че през януари 2019 г. новото правителство обяви планове за въвеждане на реформи в тези области след извършването на подготвително проучване.

                  (8)

                  Очертава се недостиг на работна ръка в някои сектори, като например в строителството, образованието и информационните и комуникационни технологии. Осигуряването на наличен специализиран човешки капитал е от съществено значение за подпомагане на инвестициите в научно-изследователската и развойна дейност, а така също и в цифровизацията. Инвестирането в образование и умения, в това число цифрови умения, ще спомогне за справяне с тези предизвикателства. До момента резултатите от образованието са се подобрили донякъде, но има големи и нарастващи различия в образователните резултати на различните социални групи. Демографското развитие ще доведе до увеличаване на броя на учениците, което изостря настоящият недостиг на учители. Положението на мигрантите от държави извън Съюза и тяхното потомство, както и резултатите от наскоро приетите програми заслужават по-внимателно наблюдение, тъй като интеграцията в училище на родените в чужбина ученици и устойчиво включване на нискоквалифицираните работници и мигрантите от държави извън Съюза (особено на жените) на пазара на труда продължават да бъдат предизвикателство.

                  (9)

                  Продължаването на инвестициите в транспортна инфраструктура може да допринесе за подобряване на трудовата мобилност, регионалното сближаване и пазара на жилища и да насърчи дългосрочния растеж на производителността на Швеция. Правителството обяви значителни инвестиции в транспортна инфраструктура чрез националния план за периода 2018—2029 г. с цел модернизиране на инфраструктурата на различните видове транспорт (по-специално железопътния и автомобилния транспорт). Планът съдържа големи инвестиции за развитие на железопътната система, насърчаващи преминаването от автомобилен към железопътен товарен транспорт, като по този начин се спомага и за намаляване на емисиите. Поддържането на високи равнища на инвестициите в научноизследователска и развойна дейност, благоприятните рамкови условия и по-широката база за иновации са от решаващо значение за утвърждаването на позицията на Швеция като лидер в иновациите. Шведският модел за иновации традиционно разчита на ограничен брой големи технологични компании, развиващи дейност в световен мащаб. От значение би било да се създаде среда, която подхранва също потенциала за иновации на МСП и стартиращите предприятия. Капацитетът за иновации на Швеция също може да бъде допълнително подобрен чрез засилено сътрудничество между академичните среди и МСП.

                  (10)

                  Предотвратяване на изпирането на пари се превърна в приоритет за Швеция на фона на разрастващия се скандал с изпиране на пари, свързан с една от най-големите финансови институции в страната. Шведските и естонските финансови надзорни органи започнаха съвместно разследване заедно със своите латвийски и литовски партньори. При все че шведската правна уредба срещу изпирането на пари бе укрепена през 2017 г., когато влезе в сила законът относно прането на пари, все още е от значение продължаването на работата за установяване и коригиране на всички оставащи недостатъци на уредбата. Продължават да съществуват предизвикателства и надзорът все още трябва да приеме допълнителни мерки и насоки относно начините за укрепване на надзора в тази област. Следва да се обърне внимание на ефективното прилагане на тези мерки, след като бъдат приети.

                  (11)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за преодоляване на някои от пропуските, посочени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това ще позволи на Швеция да използва по най-добрия начин тези фондове по отношение на посочените сектори, като се вземат предвид регионалните различия.

                  (12)

                  В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция, който беше публикуван в доклада за страната за 2019 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2019 г., на националната програма за реформи за 2019 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Швеция през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите национални решения.

                  (13)

                  Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2019 г. и становището му е, че се очаква Швеция да спази Пакта за стабилност и растеж.

                  (14)

                  С оглед на задълбочения преглед на Комисията и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2019 г. и програмата за конвергенция за 2019 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия през 2019 г. и 2020 г.:

         1.

            Да се справи с рисковете, свързани с високата задлъжнялост на домакинствата, чрез постепенно ограничаване на данъчното приспадане на лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост. Да стимулира инвестициите в жилищно строителство там, където поради недостиг то е най-належащо, по-специално чрез отстраняване на структурните пречки пред строителството. Да подобри ефикасността на жилищния пазар, включително чрез въвеждане на по-голяма гъвкавост в определянето на размера на наемите и чрез преразглеждане на данъците върху капиталовите печалби.

         2.

            Да съсредоточи икономическа политика, свързана с инвестициите, върху образованието и уменията, като продължава инвестициите в устойчив транспорт с цел модернизирането на различните видове транспорт, по-специално железопътния транспорт, както и в научни изследвания и иновации, като се вземат предвид регионалните различия.

         3.

            Да гарантира ефективен надзор и прилагането на правната уредба срещу изпирането на пари.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 116.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и временните мерки, преизчислено от Комисията по общоприетата методика.


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2018—2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/163

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2018—2019 г.
      (2019/C 301/28)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. Тя надлежно взе предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 21 ноември 2018 г. Комисията прие също Доклад за механизма за предупреждение, в който не беше посочено, че Обединеното кралство ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Обединеното кралство за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Обединеното кралство в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Обединеното кралство по отношение на националните му цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 23 април 2019 г. Обединеното кралство представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята програма за конвергенция за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (4)

                  На 29 март 2017 г. Обединеното кралство изпрати уведомление до Европейския съвет за намерението си да напусне Европейския съюз. Когато Обединеното кралство напусне Европейския съюз, то ще стане трета държава. Предвид на несигурността по отношение на датата и условията на оттеглянето на Обединеното кралство, както и по отношение на бъдещите отношения на Обединеното кралство със Съюза, настоящата препоръка не разглежда възможните икономически последици от различните сценарии. В случай че Обединеното кралство напусне Съюза въз основа на Споразумението за оттеглянето на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия (3) („Споразумението за оттегляне“), договорено с правителството на Обединеното кралство, което Европейският съвет одобри на 25 ноември 2018 г., правото на Съюза, включително европейският семестър, ще продължи да се прилага по отношение на Обединеното кралство и в Обединеното кралство за преходния период, определен със Споразумението за оттегляне.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове („ЕСИ фондове“) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Спрямо Обединеното кралство понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга до 2019—2020 г. В своята програма за конвергенция за 2018—2019 г. правителството очаква номиналният дефицит да се повиши от 1,2 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2018—2019 г. до 1,4 % от БВП през 2019—2020 г. и да се понижи до 1,1 % от БВП през 2020—2021 г. В програмата за конвергенция не е посочена средносрочна бюджетна цел. Според програмата за конвергенция съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 85,5 % от БВП през 2018—2019 г. на 83,8 % през 2019—2020 г. и да продължи да спада до 82,9 % през 2020—2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Въпреки че мерките, необходими за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита, като цяло са добре конкретизирани, нарастващият натиск върху държавните разходи (5) в редица области представлява риск за постигането на планираното намаляване на дефицита.

                  (7)

                  На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Обединеното кралство да гарантира, че през 2019—2020 г. номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 1,6 %, което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г., през 2019—2020 г. има риск от известно отклонение от изискванията на предпазните мерки.

                  (8)

                  В периода 2020—2021 г. с оглед на това, че съотношението на консолидирания държавен дълг на Обединеното кралство е над 60 % от БВП, а прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП е 0,3 %, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи следва да не надхвърля 1,9 % в съответствие със структурната корекция от 0,6 % от БВП, произтичаща от матрицата с изисквания съгласно Пакта за стабилност и растеж. При запазване на сегашната политика има риск от значително отклонение от изискването през 2020—2021 г. Обединеното кралство се очаква да изпълни преходното правило за дълга през 2019—2020 г. в резултат на позволеното годишно отклонение в размер на 0,25 %, и правилото за дълга през 2020—2021 г. Като цяло Съветът е на мнение, че през 2019 и 2020 г. Обединеното кралство трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки, за да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (9)

                  Дълго време Обединеното кралство беше икономиката от Г-7 с най-ниски капиталови инвестиции като дял от БВП. Също така инвестициите намаляха особено рязко по време на финансовата криза, а възстановяването на частните инвестиции в периода след кризата изостава. За последното десетилетие интензитетът на инвестициите на Обединеното кралство в областта на изследванията и развитието беше около 1,7 % от БВП, което е под средното за Съюза. Чрез своята индустриална стратегия Обединеното кралство определи цел за цялата икономика от 2,4 % от БВП за 2027 г. и 3 % от БВП в по-дългосрочен план. Инвестициите за научноизследователска и развойна дейност са съсредоточени в ограничен брой дружества и региони. Тези широкообхватни слабости, свързани както с физическия, така и с човешкия капитал, са основна причина за относително ниската и стагнираща производителност на труда на Обединеното кралство.

                  (10)

                  В Обединеното кралство се наблюдава постоянен недостиг на жилища. Следкризисното възстановяване в жилищното строителство изгуби набраната инерция. Възникват ограничения по отношение на капацитета, като в същото време жилищното строителство остава под необходимите нива, за да може да отговори на очакваното търсене. Цените на жилищата и наемите продължават да бъдат високи, особено в райони с голямо търсене на жилища, като има признаци за надценяване. Понастоящем значително по-малък брой млади хора притежават собствени домове. Правителството прилага набор от мерки за насърчаване на предлагането на жилища. В същото време количеството и местоположението на земята, която е на разположение за изграждането на нови жилища, продължават да бъдат ограничени вследствие на строгото регулиране на пазара на земя, особено около големите градове.

                  (11)

                  Нужни са големи инвестиции за модернизиране и разширяване на инфраструктурните мрежи, като същевременно се намалят разходите по проектите и емисиите на парникови газове. Налице е нарастващ натиск върху капацитета на шосейните, железопътните и авиационните мрежи. Обединеното кралство трябва да осигури значителен нов и по-екологосъобразен капацитет за производство и доставка на енергия. Развитието на инфраструктурата в Обединеното кралство като цяло е скъпо и бавно. След десетилетия на недостиг на публични инвестиции правителството започва да предприема мерки за справяне с недостига на инфраструктура чрез своята национална стратегия за инфраструктурата, но гарантирането по рентабилен начин на размера на външното финансиране, изискван в прогнозите на правителството, ще бъде предизвикателство.

                  (12)

                  Въпреки ниската безработица реалните заплати остават под пиковите стойности от преди кризата. Делът на нискоквалифицираните работници е висок и те разполагат с ограничени перспективи за напредване в кариерата, което влияе отрицателно на производителността и допринася за високите равнища на бедност сред работещите. Съществуват възможности за подобряване на ефективността на системите на образованието и обучението по отношение на основните и техническите умения. Правителството извършва реформи както в класната стая, така и в обучението в работна среда, но като цяло регистрациите за новата комбинирана система са много по-малко от очакваното.

                  (13)

                  В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията извърши цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство и го публикува в доклада за страната за 2019 г. Комисията оцени също и програмата за конвергенция за 2018—2019 г., националната програма за реформи за 2019 г. и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Обединеното кралство, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (14)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2018—2019 г., като становището (6) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Обединеното кралство да предприеме следните действия през 2019 г. и 2020 г.:

         1.

            да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 1,9 % през периода 2020—2021 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП.

         2.

            да съсредоточи икономическата политика в областта на инвестициите върху научните изследвания и иновациите, жилищното настаняване, обучението и подобряването на уменията, устойчивия транспорт и прехода към нисковъглеродна и нискоенергийна икономика, като се отчита регионалното многообразие.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 66 I, 19.2.2019 г., стр. 1.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Национално финансираното бруто образуване на основен капитал се изглажда в рамките на период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка (ЕС) 2019/1888 на Комисията от 7 ноември 2019 година относно мониторинга за наличието на акриламид в определени храни

text:
               11.11.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 290/32

      ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2019/1888 на Комисията
      от 7 ноември 2019 година
      относно мониторинга за наличието на акриламид в определени храни
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  С Регламент (ЕС) 2017/2158 на Комисията (1) се въвеждат специфични задължения за операторите, които произвеждат и пускат на пазара определени хранителни продукти, за изготвяне на програма за собствено вземане на проби и анализ на нивата на акриламид в хранителните продукти и за прилагане на конкретни мерки за смекчаване с цел постигането на нива на акриламид, които са най-ниски в рамките на разумно постижимото и които са под установените с посочения регламент референтни нива.

                  (2)

                  С Регламент (ЕО) № 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета (2) се установява задължението на компетентните органи за извършване на официален контрол с цел проверка на съответствието с правилата, които са насочени по-специално към а) предотвратяване, елиминиране или редуциране на риска до приемливи нива за хората и животните пряко или чрез заобикалящата ги среда, и б) гарантиране на лоялните практики в търговията с фуражи и храни и защита на интересите на потребителите, включващи етикетиране на фуражите и храните и други форми на информация за потребителите. Официалният контрол следва да се извършва също така с цел проверка на спазването на задълженията, установени в съответствие с Регламент (ЕС) 2017/2158.

                  (3)

                  Следва да се отбележи, че няма достатъчно данни за наличието на акриламид в определени храни, посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2017/2158, въпреки задълженията, определени в член 4 от посочения регламент, и резултатите от извършения официален контрол. Няма достатъчно данни за наличието на акриламид и в храни, които не попадат в обхвата на Регламент (ЕС) 2017/2158, но които може да съдържат значителни нива от посоченото вещество, и/или биха могли да представляват съществени източници за експозицията на акриламид чрез приема на храна.

                  (4)

                  Поради това, за да се гарантира високо равнище на опазване на човешкото здраве, в рамките на компетентността си, като не се засягат установените с Регламент (ЕС) 2017/2158 задължения и въз основа на Регламент (ЕО) № 882/2004, е целесъобразно компетентните органи и стопанските субекти в областта на храните да извършват мониторинг за наличието на акриламид в тези храни с цел приемането на евентуални мерки за управление на риска, които следва да допълват вече предвидените в Регламент (ЕС) 2017/2158 мерки.

                  (5)

                  С цел на компетентните органи и стопанските субекти в областта на храните да бъдат предоставени насоки по отношение на храните, които трябва да бъдат подложени на мониторинг, се изготвя неизчерпателен списък на категориите храни/съответните храни.

                  (6)

                  С приемането на Регламент (ЕС) 2017/2158 и на настоящата препоръка препоръки 2010/307/ЕС (3) и 2013/647/ЕС (4) на Комисията вече не са актуални и поради това следва да бъдат отменени,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

                  (1)

                  Без да се засягат задълженията, определени въз основа на Регламент (ЕО) № 882/2004, компетентните органи в държавите членки следва да извършват редовно мониторинг за наличието на акриламид в храните и за неговите нива, и по-специално в храните, изброени в приложението.
                  Без да се засягат задълженията, определени в Регламент (ЕС) 2017/2158, стопанските субекти в областта на храните следва да извършват редовно мониторинг за наличието на акриламид в храните и за неговите нива, и по-специално в храните, изброени в приложението.

                  (2)

                  До 1 октомври всяка година държавите членки и стопанските субекти в областта на храните следва да предават на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) данните, събрани през предходната година при извършените от тях дейности по мониторинг, за компилирането им в единна база данни, в съответствие с изискванията на насоките на ЕОБХ относно стандартното описание на пробата за храни и фуражи („Guidance on Standard Sample Description (SSD) for Food and Feed“) и с допълнителните специфични изисквания за докладване на ЕОБХ (5).

                  (3)

                  С цел да се гарантира, че пробите са представителни, държавите членки следва да спазват процедурите за вземане на проби, предвидени в част Б от приложението към Регламент (ЕО) № 333/2007 (6).
                  Процедурите за вземане на проби, използвани от стопанските субекти в областта на храните, могат да се отклоняват от разпоредбите на Регламент (ЕО) № 333/2007, но следва да остават представителни за съответната партида.

                  (4)

                  Държавите членки следва да извършват анализа на акриламид в съответствие с критериите, определени в Регламент (ЕО) № 333/2007.
                  Стопанските субекти в областта на храните следва да гарантират, че анализът на акриламид се извършва в съответствие с изискванията и критериите, предвидени в приложение III към Регламент (ЕС) 2017/2158.

                  (5)

                  Препоръки 2010/307/ЕС и 2013/647/ЕС се отменят.

         Съставено в Брюксел на 7 ноември 2019 година.

               За Комисията

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Член на Комисията

         (1)  Регламент (ЕС) 2017/2158 на Комисията от 20 ноември 2017 г. за установяване на мерки за смекчаване на последиците и референтни нива за намаляване на наличието на акриламид в хранителните продукти (ОВ L 304, 21.11.2017 г., стр. 24).

         (2)  Регламент (ЕО) № 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно официалния контрол, провеждан с цел осигуряване на проверка на съответствието със законодателството в областта на фуражите и храните и правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към животните (OВ L 165, 30.4.2004 г., стp. 1).

         (3)  Препоръка 2010/307/ЕС на Комисията от 2 юни 2010 г. относно мониторинга на нивата на акриламид в хранителните продукти (ОВ L 137, 3.6.2010 г., стр. 4).

         (4)  Препоръка 2013/647/ЕС на Комисията от 8 ноември 2013 г. относно проучванията на нивата на акриламид в хранителните продукти (ОВ L 301, 12.11.2013 г., стр. 15).

         (5)  http://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/180307.

         (6)  Регламент (ЕО) № 333/2007 на Комисията от 28 март 2007 г. за определяне на методите за вземане на проби и анализ за официалния контрол върху съдържанието на олово, кадмий, живак, неорганичен калай, 3-MCPD и бензо[a]пирен в храни (ОВ L 88, 29.3.2007 г., стр. 29).

         ПРИЛОЖЕНИЕ

            Неизчерпателен списък на храните, които се подлагат на мониторинг за наличието на акриламид

            Картофени продукти

                     —

                     Картофени рьощи (картофени кюфтета)

                     —

                     Картофени крокети, френски специалитет „картофени целувки“, картофени топчета, ...

                     —

                     Картофи на фурна (и зеленчуци на фурна)

                     —

                     Ястия от картофи и месо

                     —

                     Ястия от картофи и сирене

            Хлебни изделия

                     —

                     Питки (питки за хамбургери, пълнозърнести питки, питки, приготвяни с мляко, ...)

                     —

                     Пита, мексикански питки (тортили)

                     —

                     Кроасани

                     —

                     Понички

                     —

                     Специален хляб (например хляб от ръжени трици Pumpernickel, чабата с маслини, хляб с лук, ...)

                     —

                     Палачинки

                     —

                     Хрупкави сладки от тънки тестени кори, пържени на маслена баня

                     —

                     Чурос

            Зърнени продукти

                     —

                     Оризови бисквити (крекери)

                     —

                     Царевични бисквити (крекери)

                     —

                     Зърнени блокчета (например екструдирани царевични и/или пшенични продукти)

                     —

                     Печено мюсли с мед

            Други

                     —

                     Зеленчуков чипс/пържени картофи

                     —

                     Печени или пържени черупкови плодове

                     —

                     Печени маслодайни семена

                     —

                     Сушени плодове

                     —

                     Печени какаови зърна и производни какаови продукти

                     —

                     Маслини в саламура

                     —

                     Заместители на кафе, които не са на основата на цикория или зърнени култури

                     —

                     Бонбони фъч (фъдж), карамел, нуга, ...