title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Франция за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за 2020 г. 2020/C 282/10

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/62

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Франция за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за 2020 г.
      (2020/C 282/10)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 17 декември 2019 г. Комисията прие също доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Франция е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната.

                  (2)

                  Докладът за Франция за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Франция в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на Франция по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В доклада беше включен и задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 26 февруари 2020 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че във Франция са налице макроикономически дисбаланси. По-специално тези дисбаланси са свързани с големия държавен дълг и слабата динамика на конкурентоспособността в условията на нисък ръст на производителността, като тези особености имат трансгранично значение.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантират обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната 2020—2021 година държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Франция се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 да бъде неравномерно в различните региони поради различните модели на специализация, по-специално в регионите, зависещи в голяма степен от туризма, например най-отдалечените региони, и в по-общ план стопанските дейности, за които е необходим пряк контакт с потребителите. Това води до съществен риск регионалните и териториалните различия във Франция да се засилят, като се задълбочи вече наблюдаваната тенденция за бавно увеличаване на различията между столичния регион, големите градове и останалата част от страната, между градските и селските райони и между континенталната част на страната и най-отдалечените региони. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на конвергенция между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

                  (10)

                  На 7 май 2020 г. Франция представи своята национална програма за реформи за 2020 г., а на 30 април 2020 г. — програмата си за стабилност за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (11)

                  Спрямо Франция понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Франция да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (7) не надвишава 1,4 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция от 0,6 % от брутния вътрешен продукт (БВП). В цялостната оценка на Комисията се потвърждава значителното отклонение от препоръчаната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2019 г., както и през 2018 г. и 2019 г., взети заедно. Това е фактор от значение за оценката на спазването от страна на Франция на критерия за дълга през 2019 г., взет предвид в доклада на Комисията, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора.

                  (12)

                  В своята програма за стабилност за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши, преминавайки от дефицит в размер на 3,0 % от БВП през 2019 г. към дефицит от 9,0 % от БВП през 2020 г. След стабилизирането, достигнало 98,1 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за стабилност за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 115,2 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19.

                  (13)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Франция прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен лица и сектори. Съгласно програмата за стабилност за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 1,9 % от БВП. Посочените мерки включват финансирането на схемата за частична безработица, равняваща се на 1,1 % от БВП; 0,4 % от БВП допълнителни разходи за укрепване на здравните услуги, надбавки за здравно осигуряване и възнаграждението на персонала в здравеопазването; създаване на фонд за солидарност в размер на 0,3 % от БВП за предоставяне на пряка подкрепа на малките и много малките предприятия, както и на самостоятелно заетите лица. Освен това Франция обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за осигуряването на подкрепа за ликвидността на предприятията, които мерки според програмата за стабилност за 2020 г. се оценяват на 17 % от БВП. Тези мерки включват отсрочки, свързани с данъчните и социалните разходи на предприятията; ускорено възстановяване на данъци и данъчен кредит по ДДС; създаване на специален резерв за пряко подпомагане на стратегически дружества чрез капиталови инвестиции (3,1 % от БВП) и гаранции по заеми (13,9 % от БВП). Като цяло предприетите от Франция мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (14)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики се предвижда салдото по консолидирания държавен бюджет на Франция да бъде -9,9 % от БВП през 2020 г. и -4,0 % от БВП през 2021 г. Очаква се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да достигне 116,5 % от БВП през 2020 г. и 111,9 % през 2021 г.

                  (15)

                  На 20 май 2020 г. Комисията предстваи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, поради неспазването от Франция на правилото за дълга през 2019 г. и планираното нарушение на прага от 3 % от БВП за дефицита през 2020 г. Като цяло анализът на Комисията сочи, че критериите за дефицита и дълга, определени в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, не са изпълнени.

                  (16)

                  Френското здравеопазване ефективно постига добри резултати. Въпреки това кризата, предизвикана от COVID-19, разкри недостатъци в готовността на системата да се справи с пандемията. Те включват: а) трудности своевременно да се осигурят здравни работници, консумативи и лични предпазни средства от изключителна важност, както и б) латентни структурни проблеми. По отношение на буква а) Франция мобилизира своя резерв от медицински и парамедицински персонал и оборудване, включително студенти по медицина и лекари и медицински сестри в пенсия. Координирането на ответните мерки във всички сегменти на здравеопазването продължава да бъде предизвикателство. По отношение на буква б) недостатъците са резултат от липсата на инвестиции във физическа инфраструктура и човешки ресурси, от ограничено адаптиране в организацията на услугите и необходимостта от по-добра координация между участниците от частния и публичния сектор. Предизвикателствата се задълбочават поради запазващите се регионални различия. Например, въпреки че делът на практикуващите лекари е около средния за ЕС, около 18 % от населението на Франция живее в области, в които достъпът до общопрактикуващ лекар е ограничен. Необходими са по-нататъшни решителни усилия за цифровизиране на здравните услуги — крайъгълен камък на правителствената стратегия за трансформация на здравеопазването. Кризата, предизвикана от COVID-19, показва, че по-доброто използване на електронното здравеопазване, по-специално на телемедицината, е важно в случай на пандемия.

                  (17)

                  Кризата, предизвикана от COVID-19, оказва отрицателно въздействие върху условията на френския пазар на труда и социалните условия. Въпреки предприетите мерки за смекчаване на последиците, безработицата се очаква да нарасне до 10,1 % през 2020 г. според пролетната прогноза на Комисията от 2020 г., а след това да се понижи до 9,7 % през 2021 г.). Тези мерки включват изменение и разширяване на режима на работа на намалено работно време, временно разширяване на правата на лицата, търсещи работа, както и мерки, приети в подкрепа на предприятията и работниците, както и за гарантиране на функционирането на обществените услуги и на здравната система. Запазващата се сегментация на пазара на труда продължава да буди безпокойство. През 2019 г. около две трети от новите назначения са били на договори за намалено работно време с продължителност по-кратка от месец. Процентът на преобразуваните краткосрочни в безсрочни трудови договори е един от най-ниските в ЕС. Неотдавнашната реформа на системата за обезщетения при безработица (Unédic) имаше за цел да засили финансовата устойчивост на системата и да преодолее сегментацията. Въпреки това някои части от реформата, свързана с правилата за обезщетенията, бяха спрени поради кризата, предизвикана от COVID-19. С оглед на влошения контекст е важно да се гарантира, че обезщетенията за безработица, както и активната подкрепа за заетостта, са достъпни за всички лица, търсещи работа, независимо от предишния им трудов статус. За да се преодолеят несъответствията между търсените и предлаганите умения и да се подобри устойчивостта на пазара на труда, следва да продължат да се полагат усилия за насърчаване на преразпределението на работната сила във всички сектори. Преди пандемията от COVID-19 зачестиха съобщенията от работодатели за трудности при набирането на подходящи кандидати, което показва, че е необходимо да се стимулира повишаването на квалификацията и преквалификацията. Например, въпреки че секторът на информационните технологии е особено засегнат от недостига на умения, висшистите в него представляват едва 3,5 % от общия брой висшисти.

                  (18)

                  В контекста на кризата, причинена от COVID-19, е особено важно да се гарантира функционирането на критичната инфраструктура и свободното движение на стоки в целия единен пазар, както и да се наблюдава и гарантира правилното функциониране на веригите на доставки в сътрудничество със съседните държави. За тази цел премахването на наложените по време на кризата с COVID-19 ограничения върху износа на някои медицински продукти ще допринесе за удовлетворяване на нуждите на гражданите в целия ЕС по съгласуван начин и в дух на солидарност, за да се избегне рискът от недостиг и прекъсване на доставките, и в крайна сметка да се проправи пътят към успешна, координирана от Съюза стратегия за излизане от кризата с COVID-19.

                  (19)

                  Франция прие много схеми в подкрепа на ликвидността на предприятията, включително съгласно Временната рамка за мерките за държавна помощ в подкрепа на икономиката през настоящата пандемия от COVID-19 (8). Ефективното и ефикасно прилагане на тези схеми е от основно значение, за да се гарантира, че предприятията, и по-специално малките и средните предприятия (МСП), се възползват от тях. При разработването и прилагането на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор.

                  (20)

                  Цялостната бизнес среда във Франция се подобри, но страната трябва да продължи да полага усилия за опростяване на данъчната система и за намаляване на административната тежест за предприятията, особено ако това способства за ефективното икономическо възстановяване в средносрочен план. Например, според оценката на Комисията, която беше потвърдена от показателите на ОИСР от 2018 г. за регулирането на продуктовите пазари, въпреки постигнатия напредък и приемането на някои мерки в сектора на услугите, регулаторните ограничения остават по-големи във Франция в сравнение с други държави членки, особено за бизнес услугите, много от които са регулирани професии, и в търговията на дребно. Като един от най-засегнатите сектори, услугите ще играят важна роля за излизането от кризата с COVID-19 и възстановяването от нея. Преосмислянето на изискванията за достъп до и упражняване на дейности по предоставяне на услуги ще стимулира иновациите, конкуренцията и професионалната мобилност, което ще има цялостно положително икономическо въздействие. Регулаторната гъвкавост също би могла да стимулира възстановяването на търговията на дребно след пандемията от COVID-19.

                  (21)

                  За да се насърчи икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да се насърчават частните инвестиции, включително чрез подходящи реформи. Те биха могли да се впишат в приоритетите на „Зеления пакт“, по-специално инициативите за нисковъглероден транспорт, енергията от възобновяеми източници и санирането на сгради. Заедно с цифровата трансформация на икономиката, това може да способства за краткосрочното стимулиране на възстановяването, а също и в средносрочен план след кризата, предизвикана от COVID-19, както и да насочи Франция към устойчив дългосрочен неутрален по отношение на климата модел, който същевременно насърчава технологичното лидерство. Подготвителната работа за мерките за възстановяване може да се основава на националния план на Франция в областта на енергетиката и климата, на проектите от общ интерес и на плановете за развитие на инфраструктура. Допълнителните инвестиции в енергийна инфраструктура, включително в електроенергийни междусистемни връзки, ще допринесат за подобряване на интеграцията на вътрешния енергиен пазар на ЕС, като същевременно ще създадат по-силна конкуренция и ще улеснят разгръщането на енергията от възобновяеми източници. Програмирането на Фонда за справедлив преход — предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Франция за посрещането на някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на Франция да използва този фонд възможно най-пълноценно.

                  (22)

                  По време на периода на ограничителните мерки цифровизацията се оказа жизненоважна за поддържането на достъпа до държавни, образователни и медицински услуги и за запазването на икономическата дейност чрез дистанционна работа и чрез електронна търговия. В средносрочен план цифровизацията предоставя по-големи възможности за предприятията, по-специално за МСП, да се възстановят и да се развиват, като ги свързва с повече потенциални клиенти, подобрява ефективността на производствените процеси и предоставя стимули за иновации. Инвестициите в цифровизация включват предоставяне на подходяща инфраструктура, подобряване на цифровите умения на населението в по-широк смисъл, по-специално на работещото население. Изпълнението на плана на Франция за широколентов достъп с много висока скорост (Plan France Très Haut Débit) изглежда върви по график в градските райони. Въпреки това продължават да са налице значителни различия в покритието на мрежите с много висока скорост в други области.

                  (23)

                  Франция разполага със солидна научноизследователска база и има потенциала да се ангажира със специфични мерки за научни изследвания и иновации в отговор на кризата, предизвикана от COVID-19, включително разработването на ваксини и лекарства. Кризата, предизвикана от COVID-19, и последиците от нея, изискват засилено сътрудничество в областта на научните изследвания и иновациите между публичния и частния сектор. В средносрочен план инвестициите в научни изследвания и иновации биха могли да доведат до повишаване на производителността, както беше посочено от френския национален съвет по производителността. В стимулиращите растежа сектори е необходимо също предприятията да могат да се възползват от възможностите, предлагани от трансформацията на европейската икономика.

                  (24)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към преодоляване на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. продължават да бъдат актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за премахване на мерките, свързани с настоящата криза.

                  (25)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Гарантирайки цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Франция ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (26)

                  Тясната координация между икономиките в Икономическия и паричен съюз е от основно значение за постигането на бързо възстановяване от икономическото въздействие на пандемията от COVID-19. Като държава членка, чиято парична единица е еврото, Франция следва да гарантира, че нейните политики са в съответствие с препоръките за еврозоната за 2020 г. и са координирани с тези на останалите държави членки, чиято парична единица е еврото, като същевременно се вземат предвид политическите насоки на Еврогрупата.

                  (27)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Франция и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2020 г., на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Франция през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Франция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

                  (28)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2020 г., като становището му (9) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

                  (29)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2020 г. и програмата за стабилност за 2020 г. Специфичните за държавата препоръки за 2020 г. отчитат необходимостта от справяне с пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване като необходима първа стъпка за коригиране на дисбалансите. Специфичните за държавата препоръки за 2020 г., които се отнасят пряко до макроикономическите дисбаланси, установени от Комисията съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, се съдържат в препоръки 1, 3 и 4,

            ПРЕПОРЪЧВА на Франция да предприеме следните действия през 2020 и 2021 г.:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да укрепи устойчивостта на здравната система, като осигури адекватни доставки на медицински продукти от изключителна важност и балансирано разпределение на здравните работници, както и чрез инвестиране в електронното здравеопазване.

                  2.

                  Да смекчи въздействието на кризата, предизвикана от COVID-19, върху заетостта и социалната сфера, включително като насърчава уменията и активната подкрепа за всички лица, търсещи работа.

                  3.

                  Да гарантира ефективното прилагане на мерките за подпомагане на ликвидността на предприятията, по-специално за МСП. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да стимулира частните инвестиции, за да се ускори икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху устойчивия транспорт, чистото и ефективно производство на енергия и нейното използване, енергийните и цифровите инфраструктури, както и върху научните изследвания и иновациите.

                  4.

                  Да продължи да подобрява регулаторната среда, да намали административната тежест за предприятията и да опрости данъчната система.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 55.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи, с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал, финансирано от държавата, се изглажда за 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (8)  ОВ C 91I, 20.3.2020 г., стр. 1.

         (9)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Хърватия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2020 г. 2020/C 282/11

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/68

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Хърватия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2020 г.
      (2020/C 282/11)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 17 декември 2019 г. Комисията прие също доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Хърватия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Хърватия за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Хърватия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на Хърватия по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В доклада беше включен и задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 26 февруари 2020 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Хърватия са налице макроикономически дисбаланси, свързани с високите равнища на публичния, частния и външния дълг в контекста на нисък потенциален растеж.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на дружествата. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните изисквания, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, открои гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове (наричани по-нататък „ЕСИ фондове“), за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната 2020—2021 година държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Хърватия се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Възможно е социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 да бъдат значителни и неравномерно разпределени в различните региони на Хърватия поради различните модели на специализация. Особено засегнати ще бъдат крайбрежните региони и островите, които разчитат значително на туризма. Поради това настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

                  (10)

                  На 30 април 2020 г. Хърватия представи своята национална програма за реформи за 2020 г. и своята програма за конвергенция за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (11)

                  Спрямо Хърватия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга.

                  (12)

                  В своята програма за конвергенция за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши, преминавайки от излишък в размер на 0,4 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. към дефицит от 6,8 % от БВП през 2020 г., последвано от подобряване с дефицит от 2,4 % от БВП през 2021 г. След намалението, достигнало 73,2 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 86,7 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19.

                  (13)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Хърватия прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен лица и сектори. Съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 2,8 % от БВП. Двете основни мерки са субсидията, която се изплаща на предприятията за задържане на служителите, и освобождаването от данъци на най-тежко засегнатите предприятия. Освен това Хърватия прие мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за осигуряване на подкрепа за ликвидността на предприятията, които мерки според конвергентната програма за 2020 г. се оценяват на 1,3 % от БВП. Тези мерки включват отсрочване на данъци върху доходите на физическите лица и корпоративни подоходни данъци, както и на вноски за социално осигуряване. Като цяло предприетите от Хърватия мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (14)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики се предвижда салдото по консолидирания държавен бюджет на Хърватия да бъде -7,1 % от БВП през 2020 г. и -2,2 % от БВП през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне 88,6 % от БВП през 2020 г. и да намалее умерено на 83,4 % през 2021 г.

                  (15)

                  На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, поради планираното нарушение от страна на Хърватия на прага на дефицита в размер на 3 % от БВП през 2020 г. Като цяло анализът на Комисията сочи, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, не е изпълнен.

                  (16)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 Хърватия бързо предприе широкообхватни мерки за защита на своите граждани и ограничаване на разпространението на вируса. Пандемията (и свързаните с нея ограничителни мерки) доведе до сериозно нарушаване на стопанската дейност с отрицателни последици за пазара на труда. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. се очаква реалният БВП да спадне с 9,1 % през 2020 г. и да се възстанови със 7,5 % през 2021 г., а процентът на безработицата да се увеличи до 10,2 % през 2020 г. и да се подобри на 7,4 % през 2021 г. Секторът на туризма, който представлява изключително съществен дял от хърватската икономика, ще бъде силно засегнат. Същевременно Хърватия трябваше да се справи и с последиците от голямо земетресение в Загреб на 22 март 2020 г. За да смекчи отрицателното въздействие върху икономиката, Хърватия предприе набор от амбициозни мерки, включително мерки за подкрепа на заплатите, освобождаване от данъци и осигурителни вноски, както и тяхното отсрочване, подкрепа за малките и средните предприятия (МСП), допълнителни гаранции за експортно застраховане и мораториуми върху вноските по заеми, както и специфични мерки за туризма и други силно засегнати сектори.

                  (17)

                  Избухването на епидемията от COVID-19 е изпитание за устойчивостта на хърватската здравна система. При все че в Хърватия достъпът до здравеопазване като цяло е добър, незадоволените поради отдалеченост медицински потребности са сред най-високите в Съюза. Евентуално по-равномерно географско разпределение на здравните работници и съоръжения ще даде възможност за по-лесен достъп до здравни услуги. Има поле за подобрение в поделянето на отговорността за здравните заведения в Хърватия между централното правителство и областните органи. Централното правителство трябва да покрива дълговете на болниците, притежавани от съответните области, но разполага с ограничени средства да влияе на начина, по който те се управляват. По-тясното сътрудничество между централното правителство и областите е от решаващо значение за гарантиране на доставките на медицински продукти от критично значение и за ефективното предприемане на стъпки за ограничаване на разпространението на COVID-19. Използването на инструменти за електронно здравеопазване дава възможност за преки контакти между здравните работници и пациентите, както и за намаляване на риска от инфекции. Използването на електронни рецепти е широко разпространено, но много малък дял от направленията за специалист и здравните досиета са цифрови.

                  (18)

                  Поради забавянето на икономическата дейност работодателите изпитват затруднения да плащат заплати, което се очаква да доведе до по-високи равнища на безработицата и бедността, с още по-силно изразени териториални различия. Обичайно участието в активни мерки на политиката на пазара на труда е много ниско, но при сегашните обстоятелства тези програми придобиват по-голямо значение. С цел да се предостави подкрепа на работодателите и да се сведе до минимум броят на съкратените, тези мерки, но също и други срочни схеми за подпомагане, по-специално за работа при непълно работно време, следва да бъдат засилени. В краткосрочен план те запазват работни места, но в средносрочен план има възможност за по-добро прогнозиране на нуждите на пазара на труда по време на етапа на възстановяване. Хърватската публична служба по заетостта следва да увеличи усилията си за подкрепа на работната сила с цел развиването на подходящи умения (напр. цифрови умения), да разработи стратегии за повишаване на осведомеността, насочени към неактивното население, и да подпомага борбата с недекларирания труд, като насърчава регламентираната заетост. Обезщетението за безработица не осигурява достатъчна предпазна мрежа за съкратените работници, тъй като както обхватът, така и адекватността му са ниски. Капацитетът на обезщетението за минимален доход по отношение на намаляване на бедността също се оценява като слаб в контекста на високи равнища на бедност и социално изключване, териториални различия и рискови фактори, свързани с възрастта, пола и уврежданията.

                  (19)

                  Свързаността с интернет поражда безпокойство по отношение на надеждността. Домакинствата в Хърватия не разполагат с широк достъп до високоскоростен интернет у дома. Около 70 % от домакинствата са с фиксиран широколентов достъп и едва 6 % имат фиксиран широколентов достъп със скорост поне 100 Mbps. Специално в селските райони това може да възпрепятства дистанционната работа и дистанционното обучение, особено сред уязвимите групи, като например ученици от семейства в неравностойно положение или хора с увреждания. Тези групи рискуват да бъдат изключени от внезапния преход към по-цифровизирано общество. Следва да се насърчават алтернативни форми на организация на труда, използващи цифрови технологии, в тясно сътрудничество със социалните партньори, тъй като делът на работещите, които работят дистанционно (между 6 и 7 %), възлиза на половината от средното за Съюза.

                  (20)

                  Недостигът на работна ръка е непрекъснато актуален в някои сектори на икономиката, главно поради недостиг на умения. Насърчаването на придобиването на подходящи умения, включително цифрови умения, по време на първоначалното образование и обучение, както и по-късно чрез преквалификация и повишаване на квалификацията, би могло да доведе до нарастване на производителността и преодоляване на недостига на умения. Качеството и приобщаващият характер на системата за образование и обучение трябва да бъдат подобрени на всички равнища, а реформата на учебната програма трябва да продължи. Въвеждането на цифрово образование вече доказа своята стойност в кризата с COVID-19; необходимо е по-нататъшно развитие на инфраструктурата и материалите за цифрово образование и обучение, както и на цифровите умения на учителите, учениците и възрастните.

                  (21)

                  Хърватия следва да подкрепя непрекъснатия поток от кредити и друго финансиране, включително небанково финансиране, към икономически жизнеспособните кредитополучатели, които са неблагоприятно засегнати от кризата с COVID-19. Хърватия е приела няколко схеми за стимулиране и подпомагане на МСП. Следва да продължат усилията за осигуряване на бърза и непрекъсната подкрепа за ликвидността на предприятията чрез заеми и гаранции, по-специално държавни гаранции, с акцент върху МСП, с цел преодоляване на кризата и създаване на необходимите условия за възстановяване. Предприятията в Хърватия разчитат в голяма степен на банкови заеми и парични потоци, за да посрещнат нуждите си от финансиране. Банковата система следва да бъде подкрепена с гаранции, за да се отвори за ново финансиране на МСП и да подобри достъпа до финансиране. В процеса на разработването и прилагането на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор. Освобождаването от данъци и социалноосигурителни вноски, както и разрешаването на разсроченото им плащане, също подпомогна подобряването на ликвидността на предприятията.

                  (22)

                  Бяха подновени усилията за намаляване на административната тежест и регулаторните ограничения. Дейността на предприятията обаче като цяло продължава да бъде спъвана от все още високата регулаторна и административна тежест, например по отношение на разрешителните, до известна степен изискванията за докладване и данъчните процедури. Идентифицирането на административните и финансовите тежести напредва чрез консултации със заинтересованите страни и чрез специален уебсайт, като се въвеждат мерки за намаляване на най-обременяващите задължения. Гарантирането на безпрепятствен достъп до различните професии, както и на упражняването им, чрез рационализиране на техните регулаторни рамки и свързаните с тях административни процедури също е от решаващо значение, особено за МСП и микропредприятията, включително едноличните търговци. Беше извършен преглед на парафискалните такси и през май 2020 г. правителството прие първи план за действие.

                  (23)

                  За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. Хърватия следва да насърчава инвестициите в стимулиращите растежа сектори, като допринася за зеления и цифровия преход. Модерната и стабилна цифрова инфраструктура е от ключово значение за цифровата трансформация на публичната администрация и предприятията. В контекста на цифровия преход инвестициите в мрежи с много висок капацитет, включително от пето поколение, са задължителна предпоставка. Инвестициите следва да подкрепят целите на Хърватия за декарбонизация и енергиен преход, посочени в националния план на Хърватия в областта на енергетиката и климата. При Хърватия съществуват конкретни възможности и потенциал да инвестира в устойчив градски и железопътен транспорт, енергийна ефективност, възобновяеми източници на енергия и инфраструктура за опазване на околната среда. Освен това Хърватия изостава значително от средното за Съюза ниво по отношение на управлението на водите и отпадъците, като са необходими инвестиции, за да се поддържа икономическото развитие на страната. Програмирането на Фонда за справедлив преход, който е предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Хърватия да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на Хърватия да използва този фонд по най-добрия начин.

                  (24)

                  Ефективността на публичната администрация в Хърватия е под средната за Съюза. Ниският капацитет за разработване и прилагане на политики и проекти възпрепятства ефективността и бързината, включително по отношение на прилагането на европейските структурни и инвестиционни фондове, които представляват за Хърватия голяма възможност за смекчаване на последиците от кризата и за подкрепа на възстановяването на икономиката. Прилагането на новата система за стратегическо планиране, заедно с обявената национална стратегия за развитие, не напредва. Освен това има голяма териториална разпокъсаност на публичната администрация и несъответствие между отговорностите и ресурсите на местно равнище. Това допринася за нееднаквото качество на предоставяните в страната публични услуги и повишава административните разходи.

                  (25)

                  Значителното натрупване на нерешени дела и продължителните процедури в гражданските и търговските съдилища продължават да оказват влияние върху стопанската среда и ефективното приключване на производствата по несъстоятелност, като същевременно предизвикателствата пред качеството и ефективността на наказателното правосъдие възпрепятстват борбата с икономическите и финансовите престъпления. Постигнат бе напредък в решаването на най-старите висящи съдебни дела и използването на електронни комуникации в съдилищата, но все още има място за подобрение.

                  (26)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. продължават да бъдат актуални и тяхното изпълнение ще продължи да бъде наблюдавано през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за премахване на мерките, свързани с настоящата криза.

                  (27)

                  Финансовият сектор на Хърватия е добре капитализиран и печеливш, като качеството на активите в банковия сектор се подобрява през последните няколко години. Вероятно е обаче финансовите институции да изпитат известно напрежение, като се имат предвид техните експозиции към сектори, които са най-уязвими в контекста на пандемията от COVID-19. Бяха въведени мерки за намаляване на отрицателното въздействие върху предприятията на мерките за ограничаване на пандемията. От решаващо значение е тези мерки да са временни, да строго свързани с пандемията и да са подходящи за подпомагане на предприятията, изправени пред финансови затруднения, да възвърнат своята икономическа жизнеспособност. Такъв подход ще подкрепи предприятията, без да подкопае напредъка, постигнат от Хърватия в подобряването на стабилността на финансовия сектор.

                  (28)

                  Трайните усилия за укрепване на уредбата за предотвратяване и санкциониране на корупцията са от ключово значение за гарантиране на възстановяването след кризата, свързана с COVID-19, и за постигане на ефективно, отговорно и прозрачно отпускане и разпределение на средствата и ресурсите. Въпреки частичното изпълнение на няколко плана за действие, проблемите с корупцията и конфликтите на интереси продължават да бъдат широко разпространени за предприятията. Необходими са допълнителни усилия за укрепване на уредбата за предотвратяване и санкциониране на корупцията, за да се гарантира прозрачното и ефикасно използване на публичните средства. Нужни са по-ефективни инструменти за предотвратяване и санкциониране на корупцията, особено на местно равнище. Все още е необходимо да се укрепят механизмите за надзор на местните служители и назначените в местни публични дружества, както и да се гарантира, че комисията за конфликти на интереси може да изпълнява своята основна превантивна функция. Очаква се през 2020 г. да се задействат инициативи за увеличаване на прозрачността, като например публикуването на активите на съдии и прокурори.

                  (29)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Гарантирайки цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Хърватия ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (30)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Хърватия и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2020 г., националната програма за реформи за 2020 г., както и предприетите последващи действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Хърватия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Хърватия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

                  (31)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2020 г., като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

                  (32)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2020 г. и програмата за конвергенция за 2020 г. Специфичните за държавата препоръки за 2020 г. отчитат необходимостта от справяне с пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване като необходима първа стъпка за коригиране на дисбалансите. Специфичните за държавата препоръки за 2020 г., които се отнасят пряко до макроикономическите дисбаланси, установени от Комисията съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, се съдържат в препоръки 1, 2, 3 и 4 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Хърватия да предприеме следните действия през 2020 г. и 2021 г.:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга при насърчаване на инвестициите. Да повиши устойчивостта на здравната система. Да насърчи балансираното географско разпределение на здравните работници и съоръжения, както и по-тясното сътрудничество между всички равнища на администрацията и инвестициите в електронното здравеопазване.

                  2.

                  Да засили мерките и институциите, свързани с пазара на труда, и да подобри адекватността на обезщетенията при безработица и схемите за минимален доход. Да увеличи достъпа до цифрова инфраструктура и услуги. Да насърчи придобиването на умения.

                  3.

                  Да запази мерките за осигуряване на ликвидност на МСП и на самостоятелно заетите лица. Да намали допълнително парафискалните такси и регулаторните ограничения на пазарите на стоки и услуги. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да стимулира частните инвестиции, за да се ускори икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху инфраструктурата за опазване на околната среда, устойчивия градски и железопътен транспорт, чистото и ефективно производство и използване на енергия и високоскоростната широколентова свързаност.

                  4.

                  Да укрепи капацитета и ефективността на публичната администрация по отношение на разработването и изпълнението на публични проекти и политики на централно и местно равнище. Да подобри ефективността на съдебната система.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 64.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.