title: Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за периода 2012—2017 г.

text:
               24.7.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 219/91

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 10 юли 2012 година
   относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за периода 2012—2017 г.
   2012/C 219/27
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)

               На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Обединеното кралство за периода 2011—2014 г.

               (4)

               На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Обединеното кралство ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

               (7)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 30 април 2012 г. Обединеното кралство представи програмата си за конвергенция, която обхваща периода от 2011—2012 г. до 2016—2017 г., и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията оцени също дали Обединеното кралство е засегнато от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Обединеното кралство се отчита вътрешен дисбаланс, макар и не прекомерен.

               (9)

               Съгласно точка 4 от Протокол (№ 15) за някои разпоредби, отнасящи се до Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, задължението съгласно член 126, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз за избягване на прекомерен бюджетен дефицит не се прилага по отношение на Обединеното кралство, освен ако то не приеме еврото. Точка 5 от Протокола предвижда, че Обединеното кралство се стреми да избягва прекомерен бюджетен дефицит. На 8 юли 2008 г. в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност Съветът реши, че в Обединеното кралство е налице прекомерен дефицит.

               (10)

               Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът счита, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е реалистичен. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, е да се проведе необходимата бюджетна консолидация, за да се постигнат поставените от правителството бюджетни цели по отношение на нетния дълг и текущото салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл. В програмата за конвергенция не е посочена средносрочна бюджетна цел, както е предвидено в Пакта за стабилност и растеж. Според прогнозите в програмата се очаква крайният срок за коригиране на прекомерния дефицит, определен от Съвета в препоръката му от 2 декември 2009 г., да бъде просрочен с една година. Бюджетният дефицит за периода 2014—2015 г., който е крайният срок, определен от Съвета, се изчислява на 4,4 % от БВП, което предполага въз основа на (преизчисленото) структурно салдо (5) средно годишно бюджетно подобрение в размер на 1,25 % от БВП между 2010—2011 г. и 2014—2015 г., което е под определеното в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит (ППД) подобрение от 1¾ %. Въпреки че правителството не се е отклонило от своята стратегия за бюджетна консолидация, която въз основа на предишни макроикономически прогнози първоначално изглеждаше достатъчна за изпълнението на целите по ППД, бюджетните резултати и перспективи бяха повлияни от влошаването на перспективите за икономически растеж. В плана за корекции с цел бюджетна консолидация мерките по отношение на приходите бяха съсредоточени в началото на периода. Почти 40 % от общата годишна бюджетна консолидация, планирана за периода от 2010—2011 г. до 2014—2015 г., бяха осъществени до края на 2011—2012 г., в това число 30 % от съкращенията на разходите и две трети от нетните увеличения на данъците. Остават относително неоползотворени потенциалните приходи от повишената ефективност на данъчната система, постигната с реформираната структура на ставките за ДДС.
               Съгласно програмата за конвергенция дефицитът по консолидирания държавен бюджет се очаква да бъде 8,3 % от БВП през 2011—2012 г., 5,9 % от БВП през 2012—2013 г., 6,0 % от БВП през 2013—2014 г., 4,4 % от БВП през 2014—2015 г., 2,9 % от БВП през 2015—2016 и 1,2 % от БВП през 2016—2017 г. Тези стойности са малко занижени в сравнение с изчисленията на службите на Комисията в прогнозата им от пролетта на 2012 г., а именно дефицит от 6,1 % от БВП през 2012—2013 г. (който би бил 7,9 %, ако не се направи еднократно прехвърляне от пенсионния фонд) и 6,5 % от БВП през 2013—2014 г. Разликите са резултат от занижена прогноза за растеж и измененията в данните за Обединеното кралство, направени от Евростат. В есенния отчет от 2011 г. бяха нанесени някои корекции в бюджетните планове на правителството, за да се даде предимство на насърчаващите растежа разходи, но все още се предвижда инвестициите от публичния сектор да спаднат рязко до 2014—2015 г. Държавният дълг, изчислен на 94,7 % за периода 2013—2014 г., се очаква да достигне своя връх през 2014—2015 г.

               (11)

               В навечерието на кризата жилищният пазар беше прегрял, като съотношението на цените на жилищата спрямо доходите достигна невиждани в миналото равнища в момент на растящ недостиг на предлагането на жилища, което доведе до натрупването на големи ипотечни дългове. В задълбочения преглед на Комисията се посочва, че големите дългове на домакинствата създават вътрешен дисбаланс в икономиката на Обединеното кралство. Поради големия дял на ипотечните заеми с променлив лихвен процент финансовото положение на домакинствата е уязвимо от покачването на лихвените проценти, а това може да има потенциално дестабилизиращ ефект на увличане за икономиката като цяло чрез финансовия сектор. Траен и значителен спад в дълга на домакинствата е възможен единствено ако цените на жилищата спаднат спрямо разполагаемия доход, макар че, ако номиналните цени на жилищата паднат бързо, съществува опасност нетното финансово състояние на домакинствата да стане отрицателно. Жилищното строителство продължава да е на рекордно ниски нива, което се дължи както на рестриктивната система за планиране и цикличната слабост, така и на все още вялата цялостна активност на жилищния пазар. През ноември 2011 г. правителството публикува своята жилищна стратегия за Англия, чиято цел е да се способства за увеличаване на жилищното строителство, но продължава да съществува значителна несигурност по отношение на нетното въздействие на новата система върху развитието на жилищния сектор. Освен това в стратегията не се засяга въпросът за имущественото данъчно облагане, за което системата в Обединеното кралство съчетава регресивен периодичен данък (т. нар. „council tax“) с прогресивен данък върху трансакциите (т. нар. „Stamp Duty Land Tax — SDLT“), което би могло да има отражение върху цикличните промени в бюджетните приходи и финансовата стабилност. В бюджета за 2012 г. бяха направени някои корекции на ставките на SDLT, но като цяло промените в тази област са незначителни.

               (12)

               Обединеното кралство е изправено пред все по-големи предизвикателства по отношение на безработицата и участието на пазара на труда. Равнището на безработица в Обединеното кралство понастоящем е 8,4 %. Безработицата сред младите хора е много по-висока — 22,2 %, като над 38 % от безработните в Обединеното кралство са на възраст под 25 години. Нещо повече, 17,7 % от младите хора (на възраст 16—24 години) не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Заетостта в частния сектор нараства умерено, но не е достатъчна, за да компенсира съкращенията в публичния сектор и увеличаването на работната сила. В Обединеното кралство се наблюдава свръхпредлагане на нискоквалифицирани работници, за които търсенето намалява, и недостиг на работници с висококачествени професионални и технически умения, които са особено търсени в произвеждащите и изнасящите стоки отрасли, в които Обединеното кралство се представя относително слабо. Основният акцент на политиката в областта на професионалното образование и обучение (ПОО) е върху основните умения и квалификациите от ниво 2, докато икономиката все повече се нуждае от по-високи квалификации, придобити чрез ПОО. В Обединеното кралство също така продължава да е налице относително голям брой лица в зряла възраст с много ниска езикова и математическа грамотност, които не са в позицията да се възползват от професионално обучение. Броят на преждевременно напускащите училище е нараснал с 3,3 процентни пункта от 2005 г. насам до 14,9 %., което е над средното за ЕС равнище Трайната подкрепа за домакинствата с ниски доходи е от решаващо значение за предотвратяване на преждевременното напускане на училище от младите хора.

               (13)

               Правителството разполага с програма за социални реформи, чиято цел е да се помогне на повече хора да започнат работа, като едновременно с това се оказва подкрепа на най-уязвимите. Универсалният кредит, чиято цел е да се опрости системата за обезщетения, все още не е въведен. Правителството трябва да предприеме мерки за да гарантира, че положителното въздействие на новите политики върху заетостта и доходите няма да бъде до голяма степен засенчено от намаляването на средствата, предоставяни за обезщетения, което би осъществило риска от нарастване на бедността, особено за семействата с деца. В една независима оценка се прогнозира, че през 2020—2021 г. абсолютната детска бедност ще достигне най-високото си равнище от 2001—2002 г. насам и че правителството няма да успее да постигне целите за намаляване на детската бедност, заложени в Закона за борба с детската бедност. Необходимо е правителството да предприеме стъпки, за да гарантира достатъчен достъп до услугите за грижи за деца, особено за лицата с ниски доходи. Съкращаването на помощите за грижи за деца би довело до опасността от изостряне на проблема.

               (14)

               Условията за финансиране продължават да са тежки, особено за малките и средни предприятия (МСП), а нетното кредитиране на корпоративния сектор беше отрицателно през 2011 г. Данните от проведени проучвания показват, че значителен брой МСП са изправени пред кредитни ограничения, като са налице и потенциални предизвикателства в търсенето. Освен това достъпът до небанкови заеми продължава да е запазен най-вече за по-големите дружества, а конкуренцията в банковия сектор е ограничена. Независимо от мерките, взети от компетентните органи за подобряване на ситуацията, работната група на Брийдън в областта на алтернативните пазари на дългови инструмент изчисли, че през следващите пет години ще има съществен постоянен недостиг на финансиране, особено за МСП.

               (15)

               Обединеното кралство е изправено пред предизвикателството да подобри своята енергийна и транспортна инфраструктура, което е свързано с полагането на основите за дълготраен растеж и конкурентоспособност, както и да се справи с причините за липсата на външна конкурентоспособност на производствените отрасли на Обединеното кралство. Обединеното кралство се нуждае от значителни инвестиции за модернизиране на електрогенериращите мощности, защото голяма част от тях ще бъдат затворени през следващото десетилетие и ще трябва да бъдат заменени, и защото трябва да изпълни задължението за възобновяемата енергия и да се съобрази с по-строгите стандарти за въглеродните емисии. В транспортния сектор на Обединеното кралство се наблюдават слабости в капацитета и качеството на мрежите, които биха могли да попречат на постигането на целите, които си е поставило правителството, за пренасочване на икономиката на Обединеното кралство към инвестиции и износ. Като част от правителствената стратегия за бюджетна консолидация нетните инвестиции на публичния сектор ще спаднат рязко до 2014—2015 г., което създава опасност от увеличаване на съществуващия натиск върху транспортната инфраструктура, освен ако не бъдат осигурени алтернативни източници на финансиране.

               (16)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство. Тя направи оценка на програмата за конвергенция и на националната програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

               (17)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Обединеното кралство, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (18)

               С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 2, 3 и 6 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Обединеното кралство да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

               1.

               Да изпълни изцяло бюджетната стратегия за финансовата 2012—2013 г. и след това, като я подкрепи с достатъчно конкретни мерки, за да осигури своевременно и устойчиво коригиране на прекомерния дефицит и изпълнението на структурната корекция, определена в препоръките на Съвета по ППД, както и да осигури трайно намаляване на съотношението на държавния дълг към БВП. При условие че усъвършенства бюджетната стратегия за финансовата 2013—2014 г. и след това, да даде предимство на насърчаващите растежа разходи с цел да се избегне рискът от допълнително влошаване на средносрочната перспектива за растеж, което ще повлияе неблагоприятно на дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

               2.

               Да противодейства на дестабилизиращия ефект на високите и променливи цени на жилищата и големите дългове на домакинствата, като проведе цялостна реформа в жилищния сектор, за да се повиши предлагането на жилища и да се смекчат проблемите, свързани с достъпността и потребността от държавни субсидии за жилищно настаняване. Да продължи реформите в жилищния пазар, включително в ипотечния пазар и пазара на жилища под наем, във финансовото регулиране и имущественото данъчно облагане, за да се предотвратят прекомерната променливост и нарушенията на жилищния пазар.

               3.

               Да продължи да подобрява пригодността за заетост на младите хора, по-специално тези, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, включително чрез използване на програмата за младежка заетост (т. нар. „Youth Contract“). Да гарантира, че в схемите за професионални стажове участват повече млади хора, че в тях се акцентира в достатъчна степен върху най-съвременните и специализирани умения, както и да привлече към тези схеми повече малки и средни предприятия. Да предприеме мерки за намаляване на големия дял млади хора на възраст между 18 и 24 години с много лоши основни умения.

               4.

               Да засили мерките за улесняване на интегрирането на пазара на труда на хората от домакинства на безработни. Да гарантира, че планираните социални реформи няма да доведат до увеличаване на детската бедност. Да приложи изцяло мерки за улесняване на достъпа до услуги за грижи за деца.

               5.

               Да вземе мерки за по-нататъшно подобряване на достъпността на банковото и небанковото финансиране за частния сектор, и по-специално за МСП. Да насърчава конкуренцията в банковия сектор, по-специално чрез мерки за намаляване на пречките пред навлизането на пазара, за увеличаване на прозрачността и за улесняване на смяната на банки от страна на клиентите, както беше препоръчано от независимата комисия по банкова дейност, както и да проучи начините за подобряване на достъпа до рисков капитал и други форми на небанково финансиране.

               6.

               Да изгради дългосрочна стратегия за подобряване на капацитета и качеството на инфраструктурната мрежа на Обединеното кралство, включваща мерки за облекчаване на натиска върху транспортните и енергийните мрежи, като насърчава по-ефективното и стабилно планиране и процеси за вземане на решения, и използва подходящи публични или частни механизми за финансиране.

      Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

            За Съвета

            Председател

         V. SHIARLY

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат и през 2012 с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

      (4)  ОВ C 217, 23.7.2011 г., стр. 12.

      (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методика.

      (6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Франция за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за периода 2012—2016 г.

text:
               24.7.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 219/31

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 10 юли 2012 година
   относно националната програма за реформи на Франция за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за периода 2012—2016 г.
   2012/C 219/09
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиката по заетостта.

               (3)

               На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Франция за 2011 г. и даде становище относно актуализираната програма за стабилност на Франция за периода 2011—2014 г.

               (4)

               На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Франция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призовава Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи становището си относно действията, препоръчани в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Това становище е част от становището на Комитета по заетостта.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

               (7)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцираната бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

               (9)

               На 4 май 2012 г. Франция представи своята актуализирана програма за стабилност, която обхваща периода 2012—2016 г., а на 13 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията оцени също така дали Франция е засегната от макроикономически дисбаланси. Комисията заключи, че във Франция се отчитат дисбаланси, макар и не прекомерни.

               (10)

               Предвид извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е оптимистичен. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда ръстът на БВП да достигне 0,5 % през 2012 г. и 1,3 % през 2013 г. за разлика от прогнозираното в програмата за стабилност — съответно 0,7 % и 1,75 %. След като през 2011 г. дефицитът от 5,2 % от БВП се оказа по-малък от очакваното, в програмата за стабилност се предвижда той да бъде сведен под 3 % от БВП през 2013 г., която Съветът определи като краен срок за коригиране на прекомерния дефицит, и след това консолидирането му да продължи с цел постигане на балансиран бюджет до 2016 г. Очаква се средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за балансиран в структурно отношение бюджет да бъде постигната в рамките на периода на действие на програмата за стабилност. СБЦ отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) планираното средногодишно подобрение на бюджетното салдо за периода 2010—2013 г. съответства на препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. Според прогнозите през периода 2014—2016 г. се очаква да бъде направен годишен напредък в структурно изражение, съответстващ на допълнителни 0,7 % от БВП, с цел постигането на СБЦ. Според програмата за стабилност темпът на нарастване на държавните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, съответства на целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж. Съществуват рискове по отношение на плана за корекции, представен в програмата за стабилност. Макроикономическият сценарий може да се окаже по-неблагоприятен от посоченото в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г.
               За изпълнението на целите от 2013 г. нататък и постигането на препоръчаното средногодишно подобрение на бюджетното салдо мерките не са достатъчно конкретизирани. Освен това, когато става въпрос за изпълнение на целите за разходите, досега постигнатите от Франция резултати не са еднозначни. Поради това не може да се гарантира, че прекомерният дефицит ще бъде коригиран до 2013 г., освен ако планираните мерки не бъдат достатъчно конкретизирани и при необходимост не бъдат приложени допълнителни такива. Съотношението на дълга към БВП, което беше на равнище от 85,8 % от БВП през 2011 г., се очаква да достигне 89,2 % през 2013 г. и да спадне до 83,2 % през 2016 г. Според програмата за стабилност целевият показател за намаляване на дълга ще бъде постигнат в края на преходния период (2016 г.).

               (11)

               Въпреки че през втората половина на 2011 г. и през февруари 2012 г. Франция прие допълнителни мерки за консолидация, прилагането на бюджетната консолидация продължава да бъде голямо предизвикателство. Недопускането на отклонения от планираните разходи чрез засилена бюджетна консолидация, основана на напълно конкретизирани мерки, е жизненоважно за възстановяването на устойчивата бюджетна позиция. Освен това за Франция би било целесъобразно да използва всяка възможност за ускоряване на процеса на намаляване на дефицита, за да се улесни коригирането на прекомерния дефицит, както е предвидено. Що се отнася до устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план и адекватността на бъдещите пенсии, постепенно започва да се прилага пенсионната реформа от 2010 г. Не е сигурно обаче, че системата ще достигне равновесие до 2018 г., както е планирано, ако равнищата на заетост и растеж се окажат по-ниски от предвиденото, и е възможно системата да отчете дефицит след 2020 г. Освен това новосъздаденият ръководен комитет, който има за задача да представя годишно становище за финансовото състояние на различните пенсионни схеми и условията, необходими за осигуряването на балансирани сметки до 2018 г., не представи такова становище през 2011 г., което затруднява оценяването на устойчивостта на пенсионната система.

               (12)

               Функционирането на френския пазар на труда може да се подобри чрез допълнително намаляване на разслояването му. Договорът за професионална сигурност (CSP), създаден чрез обединяването на два вече съществуващи договора и въведен със закона от юли 2011 г., предвижда в случай на уволнение по икономически причини задължението за предоставяне на професионално ориентиране да се поеме от обществените служби по заетостта (Pôle emploi). Това е положителна, но ограничена мярка. Също така бяха приети или са в процес на обсъждане редица мерки, с които на предприятията, изправени пред временни трудности, се дава възможност за по-гъвкава организация на труда. Тези мерки обаче не са насочени към решаване на проблема с разслояването на пазара на труда. В допълнение прегледът на законодателството за защита на заетостта показва, че процедурата, която се прилага при уволнения, продължава да води до несигурност и потенциално големи разходи за работодателите. На последно място, важно е да се гарантира, че промените в минималната работна заплата насърчават заетостта, особено сред лицата с по-кратък стаж.

               (13)

               След приемането на пенсионната реформа мерките, предприети за насърчаване на наемането на по-възрастни работници, включително изискването предприятията да прилагат политика за управление на активната възраст, са стъпки в правилната посока. На свързаните с това планове за действие обаче като цяло липсва амбиция и не включват мерки като намаляване на работното време или предлагане на работни места, специално приспособени за по-възрастни работници. Освен това някои аспекти на системата за обезщетенията при безработица за по-възрастните работници (продължителността) може да се окажат ограничени стимули за трудова заетост. На последно място, необходима е по-амбициозна стратегия и в областта на обучението на лицата в зряла възраст, така че да се повиши пригодността им за заетост.

               (14)

               За справяне с младежката безработица френските власти поеха ангажимент да увеличат броя на договорите за чиракуване от 600 000 на 800 000 до 2015 г. През 2011 и 2012 г. бяха въведени редица мерки с цел увеличаване на броя на чираците в предприятията и утежняване на санкциите за предприятията, които не спазват съответните изисквания. Въпреки тези мерки общият брой на договорите за чиракуване все още е далеч от поставената цел. Изглежда е необходимо да се подобри съответствието между потребностите на младежите и на предприятията. Следователно наличието на по-голяма съгласуваност между уменията, преподавани в образователната система, и нуждите на пазара на труда ще се отрази благоприятно на политиките за справяне с младежката безработица.

               (15)

               Сливането на службите по устройване на работа на търсещите работа лица (ANPE) и агенцията за обезщетенията при безработица (UNEDIC) в единен орган (Pôle emploi) все още не е довело до очакваните резултати по отношение на ефективността и качеството на услугите. Новото многогодишно тристранно споразумение, подписано през януари 2012 г. (между правителството, социалните партньори и Pôle emploi), за функционирането и услугите на Pôle emploi за периода 2012—2014 г. е стъпка в правилната посока. Все още предстои обаче да бъдат определени редица цели, което на този етап прави трудно да се прецени доколко амбициозна е реформата. Доверието в реформа се намалява и поради ограничаването на бюджетните и човешките ресурси на обществените служби по заетостта.

               (16)

               С цел компенсирането на по-ниските социалноосигурителни вноски на работодателите през февруари 2012 г. Франция прие увеличение на ДДС с 1,6 процентни пункта до 21,2 %, както и увеличение на социалните отчисления върху капиталовите приходи и капиталовата печалба с 2 процентни пункта до 15,5 %. Новото правителство обяви намерението си да преработи тази мярка и да приеме фискална реформа през 2012 г. Това е подходяща мярка за въвеждането на по-уравновесена данъчна система, при която се облекчава данъчната тежест върху трудовите доходи. Както бе отбелязано в проведения от службите на Комисията задълбочен преглед на макроикономическите дисбаланси, това би могло да допринесе за подобряване на разходната конкурентоспособност на френския износ, с потенциално положително въздействие върху рентабилността на предприятията, а в дългосрочен план — върху инвестициите и неценовата конкурентоспособност. Реформата обаче е с твърде тясна насоченост. Освен това, въпреки че бяха положени усилия за намаляване на данъчните разходи, те бяха придружени от повишаване на ставките, което води до увеличаване на и без това голямата данъчна тежест върху трудовите доходи. Франция заема предпоследно място в ЕС по отношение на дела на екологичното данъчно облагане в данъчните приходи, което означава, че има големи възможности за увеличаването на такива данъци. На последно място, въпреки че през 2011 г. Франция оцени ефикасността на различни данъчни разходи при постигането на социалните цели или целите по отношение на заетостта, някои от ставките на ДДС все още не са били преразгледани.

               (17)

               Реформите, предприети с цел опростяване на стопанската среда и премахване на ограниченията в някои регламентирани браншове и професии, не успяха да отстранят пречките за навлизане на пазара и ограничителните условия за упражняване на професия, които съществуват в редица други (напр. ветеринарни лекари, шофьори на такси, здравен сектор, юридически професии, включително нотариуси). Затова е необходим хоризонтален и по-систематичен анализ на оставащите пречки за навлизане на пазара и условия за упражняване на регламентираните професии, за да се прецени тяхната необходимост и пропорционалност. По отношение на сектора на търговията на дребно на дистрибуторите следва да се позволи да определят цените и другите търговски условия свободно, така че потребителите да могат да се възползват от по-ниски цени. И други мерки за подобряване на конкуренцията могат да донесат ползи за потребителите в този силно концентриран сектор, като например отменяне или изменяне на ограниченията в областта на устройството на територията и опростяване на процедурите за откриване на нови пунктове за продажба.

               (18)

               Следва да се засили интензивността на конкуренцията в много от мрежовите сектори (пазара на електроенергия на едро, железопътния сектор), тъй като проведените в тези сектори досега реформи не дадоха убедителни резултати. Степента на концентрация на пазара на електроенергия остава една от най-високите в Съюза. Законът за новата организация на пазара на електроенергия (NOME) оказа положително въздействие върху конкуренцията, но са необходими по-нататъшни стъпки за подобряване на достъпа на алтернативните оператори до производствените мощности във Франция, като например производството на електроенергия въз основа на водни ресурси. В областта на железопътния транспорт навлизането на нови предприятия остава ограничено както при превоза на товари, така и при международния превоз на пътници; при превоза на товари също така продължават да съществуват пречки от техническо естество пред недискриминационния достъп.

               (19)

               Между 2005 и 2010 г. пазарният дял на френския износ намаля с 19,4 %, което представлява един от най-големите спадове сред държавите членки и много над прага, включен в Доклада за механизма за предупреждение, приет от Комисията на 14 февруари 2012 г. В задълбочения си преглед за Франция службите на Комисията заключиха, че свиването на пазарния дял на износа се дължи на влошаване както на разходната, така и на неценовата конкурентоспособност, особено на последната. По-специално повишаването на разходите за труд за единица продукция оказва силно отрицателно влияние върху рентабилността на френските предприятия и ограничава способността им да се разрастват и да правят необходимите инвестиции, за да подобрят ефикасността си и да правят иновации. Политиките, разработени с цел насърчаване на иновациите в частния сектор, следва да бъдат обект на наблюдение и да се допълват от мерки за възстановяване на рентабилността на френските предприятия.

               (20)

               Франция пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, повишаването на конкурентоспособността и подобряването на устойчивостта на публичните финанси. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките.

               (21)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Франция. Тя извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Франция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

               (22)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (23)

               С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и нейната програма за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 2, 4 и 5 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Франция да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

               1.

               Да подсили и приложи бюджетната стратегия, подкрепена с достатъчно конкретизирани мерки, по-специално по отношение на разходната част, за 2012 г. и по-нататък, за да осигури коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. и извършването на структурната корекция, посочена в препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Впоследствие да осигури адекватна структурна корекция, за да осъществи достатъчен напредък в постигането на СБЦ, включително спазването на целевия показател за разходите, и да осъществи достатъчен напредък в спазването на целевия показател за намаляване на дълга. Да продължи с прегледа на устойчивостта и адекватността на пенсионната система и при необходимост да предприеме допълнителни мерки.

               2.

               Да предприеме по-нататъшни реформи с цел борба с разслояването на пазара на труда, като в консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики преразгледа определени аспекти на законодателството за защита на заетостта, по-специално тези, свързани с уволненията; да продължи да гарантира, че промените в минималната работна заплата подкрепят разкриването на нови работни места и конкурентоспособността; да предприеме действия за повишаване на участието на лицата в зряла възраст в учене през целия живот.

               3.

               Да предприеме мерки за пазара на труда, за да гарантира, че по-възрастните работници са заети до по-късна възраст; да подобри пригодността на младите хора за трудова заетост, особено на тези от тях, които са застрашени в най-голяма степен от безработица, например чрез осигуряване на повече и по-добри схеми за чиракуване, които действително да отговарят на техните нужди; да засили активните политики на пазара на труда и да гарантира, че обществените служби по заетостта предлагат по-ефикасна индивидуализирана подкрепа.

               4.

               Да предприеме по-нататъшни стъпки за въвеждането на по-проста и балансирана данъчна система, при която данъчната тежест е изместена от трудовите доходи към други форми на данъчно облагане, които оказват по-малко отрицателно влияние върху растежа и външната конкурентоспособност, по-специално екологичните данъци и данъците върху потреблението; да продължи усилията си за намаляване и рационализиране на данъчните разходи (по-специално тези, които насърчават задлъжнялостта); да прецени доколко настоящите намалени ставки на ДДС са ефикасни за осигуряването на растеж и разкриването на нови работни места.

               5.

               Да продължи усилията си за премахването на неоправданите ограничения в регламентираните браншове и професии, особено в сферата на услугите и търговията на дребно; да предприеме допълнителни мерки за либерализиране на мрежовите индустрии, по-специално пазара на електроенергия на едро, да разработи междусистемен капацитет в областта на енергетиката и да улесни навлизането на пазара на нови оператори в секторите на железопътния превоз на товари и международния превоз на пътници.

      Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

            За Съвета

            Председател

         V. SHIARLY

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Потвърдени за 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

      (4)  ОВ С 213, 20.7.2011 г., стр. 8.

      (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методика.

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година относно Националната програма за реформи на Ирландия за 2011 г. и съдържаща становището на Съвета относно актуализираната Програма за стабилност на Ирландия за периода 2011—2015 г.

text:
               21.7.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 215/1

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2011 година
   относно Националната програма за реформи на Ирландия за 2011 г. и съдържаща становището на Съвета относно актуализираната Програма за стабилност на Ирландия за периода 2011—2015 г.
   2011/C 215/01
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която ще се съсредоточи върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и на конкурентоспособността на Европа.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите-членки (2), като заедно двата акта формират „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха призовани да вземат предвид интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост.

               (3)

               На 7 декември 2010 г. Съветът прие Решение за изпълнение 2011/77/ЕС (3) за предоставяне на финансова помощ за Ирландия от Съюза за период от три години съгласно разпоредбите на Договора и Регламент (ЕС) № 407/2010 от 11 май 2010 г. за създаване на европейски механизъм за финансово стабилизиране (4). В придружаващия го меморандум за разбирателство, подписан на 16 декември 2010 г., и в неговата първа актуализация се определят условията на икономическата политика, въз основа на които се отпуска финансовата помощ. Решение за изпълнение 2011/77/ЕС беше изменено с Решение за изменение 2011/326/ЕС (5). Първата актуализация на меморандума за разбирателство беше подписана на 18 май 2011 г.

               (4)

               На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна и интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“.

               (5)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Европейският съвет поиска от държавите-членки да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в техните програми за стабилност или в програмите за конвергенция и в националните им програми за реформи.

               (6)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите задължения достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

               (7)

               На 29 април 2011 г. Ирландия представи актуализираната си програма за стабилност за 2011 г., обхващаща периода 2011—2015 г., както и своята национална програма за реформи за 2011 г. Програмите бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               Кризата доведе до съществена корекция на големите дисбаланси, които бяха натрупани по време на предходните години на голям икономически ръст. В периода 2007—2010 г. реалният БВП намаля с 12 %, а равнището на заетостта — с близо 13 %, като безработицата се увеличи от 4,6 % през 2007 г. до 13,6 % през 2010 г. Това доведе също така до рязко влошаване на публичните финанси, като съотношението на консолидирания държавен дефицит към БВП достигна двуцифрена стойност през 2008 г. и 2009 г. През 2010 г. консолидирания държавен дефицит достигна 32,4 % от БВП, в това число мерки в подкрепа на финансовия сектор, възлизащи на 20,5 % от БВП. Съотношението на дълга спрямо БВП нарасна от 25 % през 2007 г. на 96 % през 2010 г.

               (9)

               В ход е осъществяването на програмата на ЕС и МВФ за финансова помощ. Договорените фискални мерки са изпълнени, фискалната цел за 2010 г. е постигната, а фискалните резултати за първото тримесечие на 2011 г. също са в съответствие с целите на програмата за помощ. Очаква се консолидираният държавен дефицит за 2011 г. да остане под определения в програмата за помощ таван, въпреки песимистичните прогнози за номиналния БВП през 2011 г. Отбелязан е значителен напредък в реформата на банковата система и са предприети действия за постигането на целите на структурната реформа.

               (10)

               Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на актуализираната програма за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност изглежда реалистичен. Средносрочната бюджетна стратегия на програмата за стабилност има за цел номиналният консолидиран държавен дефицит да бъде сведен под референтната стойност от 3 % от БВП преди изтичането на срока, предвиден в Препоръката на Съвета от 3 декември 2010 г. Заложените в програмата за стабилност цели за дефицита са 10 % от БВП през 2011 г., 8,6 % през 2012 г., 7,2 % през 2013 г., 4,7 % през 2014 г. и 2,8 % до края на срока на действие на програмата за стабилност през 2015 г. В подкрепа на тези цели са мерките за консолидация в размер на 3,8 % от БВП, изпълнявани в бюджета за 2011 г., както и широкообхватните мерки за консолидация в размер на 5,9 % от БВП в периода 2012—2014 г., а също и допълнителните все още неуточнени усилия за консолидация в размер на над 1 % от БВП през 2015 г. В програмата за стабилност се потвърждава средносрочната цел за бюджетна позиция от – 0,5 % от БВП, която няма да бъде постигната през срока на действие на програмата за стабилност. Съгласно последната оценка на Комисията, рисковете по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са големи. Необходимо е да се постигнат достатъчни първични излишъци в средносрочен план и да се направят допълнителни реформи в ирландската система за социална сигурност, за да се подобри устойчивостта на публичните финанси.

               (11)

               Ирландия пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“, които бяха представени на 3 май 2011 г. Те включват конкретни мерки за увеличаване на конкурентоспособността, в това число и реформиране на механизма за определяне на заплатите, отваряне на някои професионални услуги за конкуренцията, засилване на научните изследвания и иновациите, укрепване на финансовата стабилност, и по-специално на механизмите за преодоляване на кризи, както и подобряване на устойчивостта на публичните финанси посредством средносрочна бюджетна рамка, пенсионна реформа и увеличаване на пенсионната възраст.

               (12)

               Комисията направи оценка на програмата за стабилност и националната програма за реформи, включително ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Ирландия, но също така и степента, в която те спазват правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите-членки. В този контекст Комисията подчертава неотложността на изпълнението на планираните мерки, за да бъде спазено Решение за изпълнение 2011/77/ЕС.

               (13)

               В контекста на настоящата оценка и предвид Препоръка на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от ДФЕС от 7 декември 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Ирландия за 2011 г. и даде своето становище (6). Като взе предвид заключенията на Европейския съвет от 25 март 2011 г., Съветът разгледа националната програма за реформи на Ирландия,

         ПРЕПОРЪЧВА на Ирландия:
   да приложи мерките, установени в Решение за изпълнение 2011/77/ЕС, изменено с Решение за изпълнение 2011/326/ЕС, и уточнени по-подробно в Меморандума за разбирателство от 16 декември 2010 г. и в неговата актуализация от 18 май 2011 г.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.

            За Съвета

            Председател

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат през 2011 г. с Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 138, 26.5.2011 г., стр. 56).

      (3)  ОВ L 30, 4.2.2011 г., стр. 34.

      (4)  ОВ L 118, 12.5.2010 г., стр. 1.

      (5)  ОВ L 147, 2.6.2011 г., стр. 17.

      (6)  Предвидено в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97.