				|

		52013DC0371

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Полша за 2013 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за периода 2012—2016 г. /* COM/2013/0371 final - 2013/ () */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Полша за 2013 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета относно
програмата
за
конвергенция
на Полша за
периода 2012—2016 г.

СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от
7 юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 9,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[3],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета
по заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       На
26 март 2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на
икономическите
политики,
която стратегия
ще се
съсредоточи
върху
ключовите области,
в които е
необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала на
Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)       На
13 юли 2010 г. въз
основа на
предложенията
на Комисията
Съветът прие
препоръка
относно
общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на 21 октомври
2010 г. прие
решение
относно
насоките за
политиките
на държавите
членки по
заетостта[4], като
двата акта
заедно
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националната
си
икономическа
политика и
политика по
заетостта.
(3)       На
29 юни 2012 г.
държавните и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт
за растеж и
работни
места, с
който се предоставя
съгласувана
рамка за
действие на равнището
на отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се
използват всички
възможни
лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха
решение
относно
действията,
които да
бъдат
предприети
на равнище
държави
членки, като
по-конкретно
изразиха пълната
си
ангажираност
с
постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на
специфичните
за държавите
препоръки.
(4)       На
6 юли 2012 г.
Съветът прие
препоръка
относно
националната
програма за
реформи на
Полша за 2011 г. и
даде
становището
си относно
актуализираната
програма за конвергенция
на Полша за
периода 2011—2015 г.
(5)       На
28 ноември 2012 г.
Комисията
прие
Годишния обзор
на растежа[5], с
което
постави
началото на
Европейския
семестър за
координация
на
икономическите
политики за
2013 г. Също на
28 ноември 2012 г.
въз основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
прие Доклада
за механизма
за
предупреждение[6], в
който не
посочи Полша
като една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши
задълбочен
преглед.
(6)       На
14 март 2013 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
бюджетна
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от
провеждане
на
диференцирана
и благоприятстваща
растежа
бюджетна
консолидация,
възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на заеми
в
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на
публичната
администрация.
(7)       На
30 април 2013 г.
Полша
представи
своята програма
за
конвергенция
за 2013 г.,
обхващаща
периода 2012—2016 г.,
както и
своята
национална
програма за реформи
за 2013 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(8)       В
периода 2011—2012 г.
Полша положи
значителни
усилия за
бюджетна
консолидация
в
съответствие
с
препоръката
на Съвета.
Предвид
влошаващата
се
икономическа
ситуация в
световен
план обаче
срокът за коригиране
на
прекомерния
дефицит не
беше спазен и
е нужно
повече време
за неговото коригиране.
Съгласно
извършената
в съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета
оценка на
програмата
за
конвергенция
за 2013 г.
Съветът е на мнение,
че
макроикономическият
сценарий, въз
основа на
който са
изготвени
бюджетните
прогнози в
програмата, е
оптимистичен.
По-конкретно,
се очаква
по-силно увеличение
на частното
потребление
и частните
инвестиции в
сравнение с
прогнозата на
Комисията от
пролетта на
2013 г., което
води до
по-висок общ
темп на
растеж за 2013 г.
(1,5 % срещу 1,1 %).
Целта на
очертаната в
програмата
бюджетна
стратегия е
намаляване
на дефицита
на 3,5 % от БВП до
2013 г. (една
година след
първоначалния
краен срок
съгласно процедурата
при
прекомерен
дефицит (ППД) —
2012 г.) и
постигане на
средносрочната
бюджетна цел
(СБЦ) до 2016 г.
Съгласно
програма за
конвергенция
за 2013 г. обаче се
планира
краен срок за
намаляване
на номиналния
дефицит под
3 % от БВП чак
до 2015 г. Предвид
прекалено
оптимистичните
прогнози за растежа
и приходите,
съдържащи се
в програмата,
Съветът
счита, че
предвидените
от властите
усилия за
фискална
консолидация
не са
съвместими с
едно реално
коригиране на
прекомерния
дефицит до
2013 г., освен ако
бъдат
предприети
значителни
допълнителни
мерки за
тяхното
подсилване
за тази
година. Програмата
се основава
на
оптимистичен
сценарий и не
е подкрепена
в достатъчна
степен от
конкретни
мерки, така
че
убедително
да се
гарантира
корекция на
дефицита
най-късно до
2014 г.
Следователно
са нужни
допълнителни
усилия,
основаващи
се на
подробни
мерки, и за 2013 г.,
и за 2014 г.
Властите не
са се
възползвали
в достатъчна
степен от условията
на растеж
преди
кризата, за
да реформират
структурата
на
публичните
разходи, така
че да отредят
приоритет на
елементите,
способстващи
за растежа.
Програмата
потвърждава
предишната
СБЦ от -1 % от
БВП, която
отразява
целите на
Пакта. Въз
основа на (преизчисления)
структурен
дефицит не се
прогнозира
постигане на
СБЦ до 2016 г.,
както се предвижда
в програмата,
тъй като
планираният
годишен
напредък към
постигане на
СБЦ от 0,3 % от
БВП (в
структурно
изражение)
през 2015 г. и 0,7 %
от БВП през
2016 г. е недостатъчен.
Темпът на
увеличаване
на държавните
разходи, при
отчитане на
дискреционните
мерки по
отношение на
приходите, е
в съответствие
с целевия
показател в
Пакта за
стабилност и
растеж през
целия период,
обхванат от
програмата.
Може да са
нужни допълнителни
усилия, както
и промени в
структурата
на
корекцията
също и през
последните
години от
програмата,
тъй като за
напредъка към
постигане на
СБЦ се
разчита
главно на мащабни
съкращения
на
публичните
разходи за
инвестиции,
без той да се
подкрепя в
достатъчна
степен с
конкретни
мерки.
Прогнозира се,
че през
периода,
обхванат от
програмата, консолидираният
държавен
дълг на Полша
ще остане под
60 % от БВП.
Националните
органи прогнозират,
че той ще се
задържи на
сравнително
постоянно
ниво от малко
над 55,5 % от БВП
до 2014 г./2015 г. (и ще
отбележи
спад през 2016 г.), докато
Комисията,
вземайки
предвид
възможните
рискове по
отношение на
плановете за
консолидация
и елементите
за намаляване
на дълга,
очаква
увеличение
до около 59 % от БВП
през 2014 г.
Данъчната дисциплина
остава
ключов
въпрос от
гледна точка
на борбата с
укриването
на данъци, който
също така
изисква да се
намали
административната
тежест за
данъкоплатците
и да се
повиши
ефективността
на данъчната
администрация.
За да се
осигури
успехът на стратегията
за фискална
консолидация,
е важно мерките
за фискална
консолидация
да бъдат подкрепени
от
всеобхватни
структурни
реформи.
(9)       Ниският
дял на
способстващи
за растежа разходи
(образование,
научни
изследвания
и иновации) и
намаляващите
публични
инвестиции
влошават
изгледите за
растеж в
дългосрочен
план. В
сектора на
здравеопазването
в Полша са
налице
ограничения
в достъпа до
грижи и
неефективност
на разходите,
като същевременно
се очаква
заради
застаряването
на
населението
разходите за
здравеопазване
значително
да се
увеличат в
средносрочен
до дългосрочен
план,
увеличавайки
тежестта върху
публичните
финанси.
Системата
може да се
подобри, като
се подсилят
системата на
първичните
здравни
грижи и
системата за
направления
и се използва
потенциалът
за увеличаване
ефективността
на разходите
при болничните
грижи.
(10)     Полското
правителство
все още не е
въвело постоянно
правило по
отношение на
разходите,
съответстващо
на
Европейската
система от
сметки. Полша
не е
отбелязала
напредък
също и при
средносрочното
планиране и
подобряването
на
координацията
сред различните
равнища на
управление,
що се отнася
до бюджетния
процес.
(11)     Младежката
безработица
се увеличава,
като това до
голяма
степен се
дължи на
недостатъчното
съответствие
между
образователните
резултати и
нуждите на
пазара на
труда. Макар
провежданите
реформи в
системите на
образованието
да целят
премахване
на
несъответствието
между
търсените и
предлаганите
квалификации,
все още е
необходимо
да се
увеличат
възможностите
за стажове и
обучение в
процеса на
работа, да се
за засили
сътрудничеството
между училищата
и
работодателите
и да се
подобри качеството
на
преподаването.
Прилагането на
гаранция за
младежта въз
основа на
полаганите в
момента
усилия ще
допринесе за
подпомагане
на младите
хора в
прехода им
към заетост.
Дялът на
възрастните,
участващи в
схеми за
учене през
целия живот,
продължава
да е много
нисък и все
още не е
приета
стратегията
за учене през
целия живот.
(12)     Що се
отнася до
грижите за
малки деца,
усилията на
правителството
бяха
съсредоточени
в прилагането
на
Програмата
за малки
деца. В резултат
през
последните
две години
броят на детските
ясли се
увеличи
почти двойно,
но все още е
изключително
нисък като
съотношение
и не
задоволява
търсенето.
Полша предприе
само
по-незначителни
стъпки за
справяне с
широко
разпространената
временна
заетост.
Страната е на
трето място в
ЕС по размер на
дяла на
лицата, които
не по свое
желание работят
на срочен
договор,
особено във
възрастовата
група
15—24 години.
Въпреки че за
срочните
договори
често се
твърди, че
представляват
инструмент,
чрез който
безработните
лица да
навлязат на
пазара на
труда с перспективата
на по-късен
етап да се
прехвърлят
на безсрочен
договор,
изглежда, че
за по-голямата
част от
работещите в
Полша това не
е така. Вместо
това
изглежда, че
широкото
използване
на такива
договори се
отразява
негативно
върху
качеството
на човешкия
капитал и
върху
производителността,
тъй като работещите
на срочен
договор
служители
често имат
по-малък
достъп до
професионално
обучение. Ощетяването
по отношение
на
заплащането
при срочните
договори
също е
относително
високо, като
в резултат се
отчита един
от най-високите
в ЕС дялове
на бедност
сред работещите.
Освен това е
широко
разпространено
използването
на
последователни
граждански
договори със
значително
намалени
права на
социална
закрила.
Според
правителствения
доклад
„Младеж 2011 г.“
над 50 % от
младите
работещи са назначени
на такива
договори.
(13)     Полша
е изправена
пред ниски
равнища на заетост
сред
по-възрастните
работници.
Въпреки че
възможностите
за ранно
пенсиониране
бяха
значително
намалени и бе
извършена
обща
пенсионна
реформа,
продължава
да съществува
специална
пенсионна
схема за
миньорите.
Освен това
системата за
социална
сигурност за
земеделските
производители
(KRUS) създава стимули
за дребните
земеделски
производители
да останат в
сектора на
селското
стопанство
главно тъй
като
доходите на
отделните
земеделски
стопани не се
проследяват правилно
в системата.
Това води до
скрита безработица
в селските
райони, като
пречи на
увеличаването
на
производителността
и на регионалната
и секторната
трудова
мобилност.
(14)     Полша
е сред
държавите от
ЕС с
най-ниско ниво
на разходи за
научноизследователска
и развойна
дейност
(НИРД) и
отчита едни
от най-лошите
резултати
при по-общите
показатели за
иновации.
Общият дял на
разходите за
НИРД от БВП в
Полша — 0,77 % през
2011 г. — бе сред
най-ниските в
ЕС. Малък е
по-специално
размерът на
разходите за
НИРД в
частния
сектор (0,2 % от
БВП през 2011 г.).
Полските
предприятия
до голяма степен
разчитат на
усвояване на
технологии,
т.е.
прилагането
на вече
съществуващи
технологии
чрез инвестиции
в
дълготрайни
активи. Макар
това да бе
успешна
практика при
осигуряването
на ръст на
производителността
и икономически
растеж, сега
Полша се
нуждае от
преминаване
към модел,
основаващ се
в по-голяма
степен на местните
иновации.
Реформите в
системите на
науката и
висшето
образование
дадоха ход на
мащабно
преструктуриране
с цел установяване
на
сътрудничество
между науката
и бизнеса.
Все още не е
извършена
оценка на
тези реформи.
Необходим е
по-цялостен
подход, за да
се
съгласуват
усилията в
сферите на
научните
изследвания,
иновациите и
политиката
за
промишлеността,
чрез който да
се гарантира,
че
съществуват
подходящи
инструменти
за
подпомагане
на целия
иновационен
цикъл.
(15)     Все
още са налице
много високи
потенциални
ползи от
извършването
на
подобрения в
енергийната
ефективност
във всички
сектори на
икономиката
на Полша,
особено чрез
изолация на
сгради, като
тези ползи
биха могли да
способстват
за растежа.
Националната
електропреносна
мрежа все още
е претоварена,
но се
отбелязва
напредък по
отношение на
плановете за
създаване на
допълнителен
капацитет за
междусистемно
свързване към
съседните
пазари. На
конкуренцията
на пазара на
газ все още
пречат
редица
фактори, по-конкретно
все още не е
завършило
поетапното
премахване
на
регулираните
цени,
историческият
оператор
притежава
пазарен дял
от около 97 % в
търговията
на едро и
дребно и 90 % от
вноса на
природен газ
е от Русия.
(16)     Въпреки
че е
отбелязан
известен
напредък, недостатъчно
развитата
транспортна
инфраструктура
на Полша
продължава
да е голяма пречка
пред растежа.
Големите
проекти за пътна
инфраструктура
отбелязаха
напредък, но
железопътните
инвестиционни
проекти до
голяма
степен все
още се бавят.
Увредената
железопътна
инфраструктура
изисква
значителни,
нарастващи
инвестиции,
тъй като само
36 % от близо
20 000 km
действащи
железопътни
линии са в добро
техническо
състояние.
Въпреки
положените
напоследък
усилия Полша
все още значително
изостава от
други
държави
членки, що се
отнася до
оползотворяването
на потенциала
за растеж на
информационните
и комуникационните
технологии
(ИКТ).
Покритието
със
стационарен
широколентов
достъп е най-ниското
в ЕС както на
национално
равнище, така
и в селските
райони.
Инвестициите
във водоснабдителните
мрежи
продължиха
да са недостатъчни.
(17)     Резултатите
на
публичната
администрация
на Полша са
под средните
за ЕС. Сред
основните
проблеми са
прозрачността,
сложността
на данъчната
система и
разходите,
свързани с
изпълнението
на данъчните
задължения,
увеличаващата
се средна
продължителност
на
производствата
по
граждански и
търговски
дела, както и
дългите
производства
по
несъстоятелност
и ниският
процент на
събиране на
вземанията.
Използването
на
електронно
управление в
публичната
администрация
също остава
под средното
за ЕС. Полша
започна
реформа с цел
улесняване
на достъпа до
регулираните
професии,
която
изостава от първоначално
обявения
график.
(18)     В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Полша. Тя
извърши
оценка на
програмата ѝ за
конвергенция
и
националната
ѝ програма за
реформи.
Комисията
взе предвид
не само тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в
Полша, но и
тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнище ЕС
към бъдещите
решения на
държавите
членки.
Нейните
препоръки в рамките
на
европейския
семестър са
отразени в
препоръки 1―7
по-долу.
(19)     С
оглед на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
конвергенция
на Полша,
като становището
му[7]
е изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу,
ПРЕПОРЪЧВА
на Полша да
предприеме
следните
действия
през периода
2013—2014 г.:
1.           Да подобри
и изпълни
бюджетната
стратегия за
2013 г. и
следващите
години, като
я подкрепи с
достатъчно
конкретни
мерки както
за 2013 г., така и
за 2014 г., за да
осигури
своевременно
и устойчиво
коригиране
на
прекомерния
дефицит до 2014 г.
и
осъществяването
на мерките за
фискална
консолидация,
посочени в
препоръките
на Съвета в
контекста на
ППД. За
трайното
коригиране
на
фискалните
неравновесия
се изисква
надеждно
осъществяване
на
амбициозни
структурни
реформи, които
биха
повишили
капацитета
за приспособяване
и биха
увеличили
потенциалния
растеж и заетост.
След
коригирането
на
прекомерния
дефицит да
осъществи
мерките за
структурна
корекция,
които ще
позволят на
Полша да
постигне средносрочната
цел до 2016 г. С
цел
подобряване
качеството
на публичните
финанси да сведе
до минимум
съкращенията
на способстващите
за растежа
инвестиции и
да преразгледа
разходните
политики,
подобрявайки
насочеността
на
социалните
политики и
повишавайки
ефективността
и
ефикасността
на разходите
в сектора на
здравеопазването.
Да подобри данъчната
дисциплина,
по-специално
чрез повишаване
на
ефективността
на данъчната
администрация;
2.           Да
гарантира
прилагането
на постоянно
правило по
отношение на
разходите
през 2013 г., съответстващо
на правилата
на
Европейската
система от
сметки. Да
предприеме
мерки за
засилване на
механизмите
за бюджетна
координация
на годишна
основа и в средносрочен
план между
отделните
нива на управление;
3.           Да
увеличи
усилията за
намаляване
на младежката
безработица,
например
чрез гаранция
за младежта,
да увеличи
възможностите
за стажове и
обучение в
процеса на работа,
да засили
сътрудничеството
между училищата
и
работодателите
и да подобри
качеството
на
преподаването.
Да приеме
предложената
стратегия за
учене през
целия живот.
Да се бори с
бедността
сред
работещите и
сегментацията
на пазара на
труда чрез
по-добро преминаване
от срочна към
постоянна
заетост и
чрез
ограничаване
на
прекомерното
използване
на
граждански
договори;
4.           Да
продължи да
полага
усилия за
увеличаване
участието на
жените на
пазара на
труда, по-специално
като
инвестира в
достъпни и
качествени грижи
за деца и
предучилищно
образование
и осигури
стабилно
финансиране
и квалифициран
персонал. С
цел
подобряване
на
секторната
трудова мобилност
да
предприеме
трайни
стъпки за реформиране
на схемата за
социална сигурност
на
земеделските
производители
KRUS. Да премахне
поетапно
специалната
пенсионна
система за
миньорите с
оглед на
интегрирането
им в общата
схема. Да
подкрепи
общата
пенсионна
реформа с мерки
за
насърчаване
пригодността
за заетост на
по-възрастните
работници, за
да повиши
възрастта на
напускане на
пазара на
труда;
5.           Да
предприеме
допълнителни
мерки за осигуряване
на
благоприятна
за
иновациите
бизнес среда
чрез
засилване на
връзките между
научните
изследвания,
иновациите и
политиката
за
промишлеността,
чрез
допълнително
развиване на
револвиращи
механизми и
данъчни
облекчения и
чрез по-добро
насочване на
съществуващите
инструменти
към
различните
етапи на
иновационния
цикъл;
6.           Да
обнови и
разшири
мощностите
за производство
на енергия и
да повиши
ефективността
по цялата
енергийна
верига. Да
ускори и
разшири
развиването
на електропреносната
мрежа,
включително
на трансграничните
междусистемни
връзки, и да
премахне
пречките
пред
трансграничния
обмен на
електроенергия.
Да засили
конкуренцията
в газовия
сектор чрез
постепенното
премахване
на
регулираните
цени. Да
засили
ролята и
увеличи
ресурсите на
регулаторния
орган за
железопътния
пазар и незабавно
да осигури
ефективното
изпълнение
на
железопътните
инвестиционни
проекти. Да
ускори
усилията за
увеличаване
на покритието
с
широколентов
достъп. Да
подобри
управлението
на
отпадъците и
водите;
7.           Да
предприеме
допълнителни
стъпки за подобряване
на бизнес
средата, като
опрости процедурите
за
осигуряване
изпълнението
на
договорите и
изискванията
за получаване
на разрешения
за
строителство
и намали
разходите,
свързани с
изпълнението
на данъчните
задължения. Да
приеме и
извърши
планираната
либерализация
на достъпа до
професионални
услуги.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               COM(2013) 371 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 и P7_TA(2013)0053.
[4]               Решение
2013/208/ЕС на
Съвета от
22 април 2013 г.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Съгласно
член 9,
параграф 2 от
Регламент (EО) № 1466/97
на Съвета.


title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Испания за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2015 г.

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 272/46

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно националната програма за реформи на Испания за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2015 г.
   (2015/C 272/13)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политиките си по заетостта.

               (3)

               На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Испания за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Испания за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Испания за 2015 г.

               (4)

               На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Испания беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)

               На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Испания. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Испания препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Испания съществуват макроикономически дисбаланси, за които са необходими решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално, въпреки наличието на известни подобрения в баланса по текущата сметка и усилията за значително намаляване на задлъжнялостта през последните години, рисковете, свързани с високите равнища на задлъжнялост в частния и публичния сектор, както и силно отрицателната нетна международна инвестиционна позиция, трябва да се следят отблизо, особено в условията на много висока безработица. От решаващо значение е да се предприемат действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за испанската икономика и — предвид нейния мащаб — от отрицателен ефект върху Икономическия и паричен съюз.

               (7)

               На 30 април 2015 г. Испания представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за същата година. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               По отношение на Испания понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж (ПСР). В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да постигне целите съгласно EDP за номинален дефицит от 4,2 % от БВП през 2015 г. и от 2,8 % от БВП през 2016 г.. Правителството планира да постигне средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно отношение през 2019 г. Съгласно програмата за стабилност се очаква съотношението на държавния дълг спрямо БВП да достигне своя връх през 2015 г. със стойност 98,9 % и постепенно да намалее до 93,2 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен за 2015 г. и оптимистичен след това. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда дефицит от 4,5 % от БВП за 2015 г. и 3,5 % от БВП за 2016 г. Следователно съществува риск целите за номиналния дефицит за 2015 и 2016 г. да не бъдат постигнати. Освен това се очаква планираното фискално усилие от Испания през периода 2013—2016 г. да бъде под препоръчаното ниво и през 2015 г. и 2016 г. ще са необходими допълнителни структурни мерки. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Испания да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Испания постигна известен напредък за погасяването на просрочените търговски задължения на публичния сектор. През 2014 г. Испания отбеляза също известен напредък в набелязването на предложения за модернизиране на здравеопазването, образованието и социалните разходи на регионално равнище, въпреки че в крайна сметка тези предложения не бяха приети. При все това законодателството за въвеждане на правило за разходите на регионално равнище за фармацевтични продукти и здравно обслужване беше прието на 28 май 2015 г.

               (9)

               Прилагането на предпазните, корективните и изпълнителните мерки, съдържащи се в органичния закон за бюджетната стабилност и финансовата устойчивост, напредва бавно. Ефективността на разходите в сектора на здравеопазването се подобри, но от съществено значение остава да се задържи под контрол нарастването на разходите за фармацевтични продукти, и по-специално да се наблюдават тези разходи в болниците. Дефицитът в електроенергийната система на практика беше премахнат считано от 2014 г. и беше разгледан проблемът с изпадналите в несъстоятелност платени пътни магистрали, като по този начин бяха намалени разходите за държавата. Испания обаче не е въвела система за провеждане на независими оценки на бъдещи големи инфраструктурни проекти. На последно място, въпреки че наличието на данни за изпълнението на бюджета се е увеличило значително, съществуват възможности за подобрение на регионално равнище, като се гарантира спазването на принципа на закона за стабилността относно прозрачността и многогодишността, сближаването на публичните счетоводни правила и правилното използване на извънбюджетните сметки.

               (10)

               В областта на данъчното облагане беше постигнат известен напредък с въвеждането на цялостна данъчна реформа, с която данъчната система се опростява и става по-благоприятстваща растежа и създаването на работни места. На 20 ноември 2014 г. беше приета данъчна реформа, която беше планирано да влезе в сила през януари 2015 г., и обхваща подоходното и корпоративното облагане. Известен напредък беше постигнат и по отношение на борбата с данъчните измами, но в областта на данъчното облагане, свързано с околната среда, напредъкът беше ограничен. Добре напредва преструктурирането на испанския банков сектор, и по-специално на банките, които са получили държавна помощ. Същевременно неотдавнашните мерки за насърчаване на достъпа до небанково финансиране подобриха, поне до известна степен, достъпа до финансиране за предприятията, особено с оглед на високата степен, в която испанските дружества зависят от кредитиране от банките. Пълното прилагане на тези реформи е от ключово значение, за да се улесни преразпределението на ресурсите и да се подпомогне текущото коригиране. Постигнат беше известен напредък за премахването на оставащите пречки в системата за разглеждане на корпоративната несъстоятелност, а на 27 февруари 2015 г. беше приет кралски указ-закон за личната несъстоятелност. Необходимо е обаче допълнително подобряване на административния и съдебния капацитет за разглеждането на случаите на несъстоятелност.

               (11)

               Високата дългосрочна безработица и сегментацията на пазара на труда продължават да затрудняват растежа на производителността и имат отрицателен ефект върху условията на труд в Испания. Във връзка с това и предвид много високото равнище на безработицата, заплатите за някои сектори и дружества в краткосрочен план може да е необходимо да нарастват по-бавно от производителността, за да се създадат работни места и да се постигне по-нататъшно повишаване на конкурентоспособността. Социалните партньори постигнаха всеобхватно междуотраслово предварително споразумение за периода 2015—2017 г. В това предварително споразумение се отбелязва значението на възприемането (при преговори на равнище на отделните сектори и дружества) на принципа, според който трудовите възнаграждения се променят в зависимост от междудружествените различия в производителността. Въпреки регулаторните реформи делът на работната сила с временна заетост остава висок и засяга в особена степен младите хора и нискоквалифицираните работници. Освен това, изглежда все още не се използват в пълна степен нововъведените видове договори за служителите в МСП и стимулите за насърчаване на работодателите да наемат персонал за неограничен период от време. Испанските органи съобщиха, че до май 2016 г. ще бъде извършена оценка на субсидиите, предлагани на работодателите за наемане на нови служители.
               Резултатите на публичната служба по заетостта и на агенциите, на които са възложени услуги, са от съществено значение за осигуряване на ефективността и адекватното насочване на активните политики на пазара на труда и политиките за активизиране, включително ефективната преквалификация, за да се даде възможност на хората да се преместят в сектори, където се създават повече работни места. Испания отбеляза ограничен напредък в ускоряването на процеса на модернизиране на публичните служби по заетостта и преодоляване на регионалните различия.

               (12)

               Младежката безработица в Испания продължава да е много висока (над 50 %), а делът на преждевременно напускащите училище е един от най-високите в Съюза. Испания е в процес на прилагане на новите образователни схеми, въведени със Закон № 8/2013 относно качеството на образованието, които имат за цел да повишат качеството на основното и средното образование. Постигнат беше ограничен напредък в по-доброто насочване на професионалното образование и обучение, за да отговаря на изискванията на пазара на труда, а усилията за по-добро сътрудничество между институциите за висше образование и работодателите изостават. Съществуват планове за разширяване на схемата за двойно професионално обучение през 2015 г., но продължава да има значителни разлики в прилагането ѝ в различните региони. Беше създаден специален комитет, който да разгледа доколко програмите за образование и обучение отговарят на нуждите на пазара на труда.

               (13)

               Испания отбеляза ограничен напредък в подобряването на ефективността на своята система за социална закрила. Страната въведе нова програма за активиране за дългосрочно безработните лица, която съчетава подпомагане на доходите и помощ при търсене на работа. Ефективността на програмите за социално подпомагане обаче беше намалена поради ограничената координация между службите по заетостта и социалните служби и несъвместимостта на различните схеми за минимален доход. Изправена пред високи равнища на бедност, особено сред домакинствата с ниски доходи и с деца, Испания отбеляза ограничен напредък за по-доброто насочване на схемите за подпомагане на семействата и социалните грижи.

               (14)

               Структурните реформи трябва да включват премахване на пречките, които възпрепятстват разрастването на предприятията, подпомагане на МСП да разширят своите пазари и насърчаване на иновациите, увеличаване на капацитета за износ, стимулиране на създаването на работни места, и да помагат на компаниите да се конкурират по-ефективно, включително на вътрешните пазари, и да подобрят общата производителност. Испания започна да разглежда причините за високия дял на малки и микропредприятия в своята икономика. Проучването на причините, поради които предприятията остават малки, ще позволи на правителството да премахне регулаторните пречки, които не дават възможност на дружествата да се разрастват. Въпреки че бе постигнат известен напредък в прилагането на Закон № 20/2013 за единство на пазара, все още съществуват закъснения на регионално равнище на държавното управление. Не всички региони вече са изпълнили Закона за регламентиране на разрешителните в областта на околната среда. Не е постигнат напредък по отношение на приемането на реформата на професионалните услуги и на професионалните сдружения. Потенциалът за растеж на Испания продължава да бъде ограничаван от структурни слабости в системата за научни изследвания и иновации. Ето защо продължава да е от съществено значение установяването на нови източници на финансиране, обезпечаването на ефективно и ефикасно използване на ресурсите, създаването на новата агенция за научни изследвания и насърчаването на мерки за по-благоприятна за иновациите бизнес среда.

               (15)

               Беше постигнат известен напредък по отношение на железопътната мрежа, като бяха предприети мерки за осигуряване на ефективна конкуренция в сектора на услугите за товарен и пътнически железопътен транспорт. На 4 юли 2014 г. Съветът на министрите прие Кралски указ-закон 8/2014, с който се създава фонд за подобряване на сухопътния достъп до морските пристанища.

               (16)

               Испания отбеляза напредък при прилагане на препоръките на комитета за реформа на публичната администрация на всички равнища на управление. Бяха предприети важни стъпки за подобряване на прозрачността на административните решения, но не бе постигнат напредък при укрепването на системите за надзор, по-специално в обществените поръчки на регионално и местно равнище. Не бяха взети мерки за укрепване на надзорните правомощия в сферата на обществените поръчки и градоустройственото планиране. Ограничен бе напредъкът по отношение на приемането на съдебните реформи, насочени към подобряване на ефективността на съдебната система: на 27 февруари 2015 г. в парламента бяха внесени проектозакони за съдебната система и за гражданското производство, които включват някои реформи; в парламента се разглеждат проектозакони за правната помощ и за охранителната компетентност. Постигнат бе известен напредък при изпълнението на приетите реформи, включително Oficina Judicial, реформата, която въвежда цифровизация на правосъдието и подобрява оперативната съвместимост на електронните системи на регионите за управление на делата. Необходими са усилия в тази област.

               (17)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Испания и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Испания през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Испания, но и съответствието им с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 4 по-долу.

               (18)

               В светлината на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (19)

               В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Препоръките по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (20)

               В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като страна, чиято парична единица е еврото, Испания следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Испания да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.

               Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит до 2016 г., като предприеме необходимите структурни мерки през 2015 и 2016 г., и да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на дефицита и дълга. Да засили прозрачността и отчетността по отношение на регионалните публични финанси. Да подобри ефективността на разходите в сектора на здравеопазването и да рационализира разходите на болниците за фармацевтични продукти.

               2.

               Да завърши реформата на сектора на спестовните банки, в това число посредством законодателни мерки, и да завърши преструктурирането и приватизацията на спестовните банки, които са държавна собственост.

               3.

               Да насърчава привеждането на заплатите в съответствие с производителността, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, като отчита различията в уменията и местните условия на пазара на труда, както и различията в икономическите показатели в отделните региони, отрасли и дружества. Да предприеме мерки за повишаване на качеството и ефективността на помощта и съветите при търсенето на работа, включително като част от борбата с младежката безработица. Да рационализира схемите за минимален доход и за подкрепа на семейството и да насърчава регионалната мобилност.

               4.

               Да премахне пречките, които възпрепятстват дружествата да се разрастват, включително произтичащите от уредбите, при които условията зависят от размера на дружествата; да приеме планираната реформа на професионалните услуги; да ускори прилагането на закона за единството на пазара.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Испания за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 35).

      (5)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (7)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година относно Националната програма за реформи на Финландия за 2011 г. и съдържаща становището на Съвета относно актуализираната Програма за стабилност на Финландия за периода 2011—2014 г.

text:
               22.7.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 216/3

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2011 година
   относно Националната програма за реформи на Финландия за 2011 г. и съдържаща становището на Съвета относно актуализираната Програма за стабилност на Финландия за периода 2011—2014 г.
   2011/C 216/02
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическата политика (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, която ще бъде съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическата политика на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиката на държавите-членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта.

               (3)

               На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“.

               (4)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Съветът поиска от държавите-членки да отразят тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в програмите им за стабилност или в програмите им за конвергенция и в националните програми за реформи.

               (5)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или в програмите им за конвергенция и в националните програми за реформи.

               (6)

               На 6 април 2011 г. Финландия представи актуализацията от 2011 на своята програма за стабилност, обхващаща периода 2011—2014 г., и националната си програма за реформи за 2011 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (7)

               В най-тежкия период на глобалната икономическа криза Финландия преживя много рязък спад на БВП, тъй като финландската икономика е традиционно зависима от резултатите от износа на основните си отрасли. През 2009 г. БВП се понижи с 8,2 % в резултат на изключително силен спад в износа (20 % спад в обема) и свързаното с него неблагоприятно въздействие на спада на доверието върху инвестициите. Равнището на безработица се повиши с 2 процентни пункта, от 6,4 % от работната сила през 2008 г. до 8,3 % през 2010 г. Икономическото възстановяване беше добро, като през 2010 г. БВП се увеличи с 3,1 % и се поддържаше както от вътрешното търсене, така и от рязкото покачване на износа. След кратък спад през 2009 г. цените на недвижимите имоти и обемите на жилищното строителство бързо се покачиха над равнищата преди кризата, което породи известна загриженост за прекомерно разширяване на пазара на недвижими имоти. Финландия излезе от икономическата криза с бюджетен дефицит в размер на 2,5 % от БВП през 2010 г. и дълг в размер на 48,5 % от БВП.

               (8)

               Въз основа на оценката на актуализираната програма за стабилност в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на програмата за стабилност е реалистичен за периода 2011—2012 г., но е леко оптимистичен след това. За периода 2011—2012 г. макроикономическият сценарий е в съответствие с прогнозите на службите на Комисията от пролетта. За периода 2013—2015 г. програмата за стабилност предвижда растеж от около 2 % от БВП, което е малко над оценката за потенциален растеж от 1,5 % и следователно може да бъде свързано с риск от постигане на по-лоши от предвидените резултати. Целта на бюджетната стратегия е дефицитът да бъде сведен до 0,9 % от БВП през 2011 г. и до 0,7 % през 2012 г., което да отразява цикличното подобрение в икономиката и някои мерки за консолидация, за които вече е взето решение от предходното правителство. Актуализираната програма за стабилност обаче не предвижда по-нататъшна фискална консолидация през периода 2013—2015 г. Рисковете за постигането на бюджетните цели изглеждат балансирани. Най-значимият рисков фактор произтича от глобалната макроикономическа среда, която традиционно оказва силно въздействие върху разчитащата на износа финландска икономика.

               (9)

               Последната актуализация на програмата за стабилност не предвижда използването на прогнозираното подобрение на икономическите условия за бюджетна консолидация в средносрочен план. Въпреки че средносрочната цел, установена от финландските власти като структурен излишък в размер на 0,5 % от БВП, се очаква да бъде постигната през 2011 г., през следващите години се очаква структурното салдо да спадне под определената цел.

               (10)

               Съгласно последната оценка на Комисията, рисковете по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са средно високи. Въпреки че предприемането на мерки за преодоляване на последиците от застаряването на населението е един от приоритетите на няколко последователни финландски правителства, страната е изправена пред значителни и непосредствени демографски промени и все още съществува забележимо несъответствие по отношение на устойчивостта на публичните финанси. Това предизвикателство има отражение върху много области на политиката. Застаряването на населението ще доведе до значително нарастване на търсенето на услуги, свързани със застаряването, които в по-голямата си част се осигуряват от местните власти във Финландия. Различни проучвания показват, че подобряването на производителността в областта на обществените услуги е слабо през последните няколко години. Финландските власти вече са провели няколко реформи с цел преструктуриране на обществените услуги и повишаване на производителността както на централно, така и на местно равнище на управление. Относително големите инвестиции в информационните технологии в публичния сектор все още не са довели до видимо повишаване на производителността, което налага заключението, че инвестициите трябва да бъдат придружени от структурни и административни промени. Като цяло все още има възможност за допълнителни мерки за повишаване на производителността и за икономии на разходи при предоставянето на обществени услуги.

               (11)

               Настоящият ръст на дългосрочната безработица е повод за безпокойство. Между 2005 г. и 2008 г. дългосрочната безработица спадна значително, но започна да се покачва отново през 2009 г. В края на март 2011 г. броят на безработните достигна 57 400, с 12 400 повече от предходната година. Много от дългосрочно безработните понастоящем са във възрастовата група 55—64 г. Поради моделите на пенсиониране най-голямо ще бъде увеличението на безработицата сред 45—54 годишните. Въпреки че процентът на дългосрочната безработица във Финландия е под средния за ЕС, проблемът следва да се разглежда в контекста на осигуряването на предлагане на работна ръка в бъдеще и на социалното приобщаване. Опитът показва, че дългосрочната безработица по-специално увеличава риска от бедност и социално изключване. Въпреки че финландските власти признават, че увеличаването на дългосрочната безработица е неотложен проблем, до този момент не е разработена цялостна стратегия за борба с нея. По време на кризата Финландия ефикасно разшири мерките в рамките на активната политика по заетостта (АПЗ) с оглед на борбата с младежката безработица. Това допринесе за намаляване на младежката безработица в периода 2010—2011 г., но тя все още остава на равнище над средното за ЕС, което може да доведе до необходимост от нови мерки. По същия начин засилването и по-доброто насочване на мерките по АПЗ би допринесло за обръщане на отрицателната тенденция при дългосрочната безработица.

               (12)

               Предвид демографските промени увеличаването на равнището на заетост сред по-възрастните работници е важно за публичните финанси и е от решаващо значение за задоволяване на търсенето на работна ръка в бъдеще. Пенсионната система на Финландия бе реформирана през 2005 г. и през 2009 г. пенсионните обезщетения бяха обвързани с коефициент за продължителността на живота. Като се има предвид непрекъснатото увеличаване на очакваната продължителност на живота, такова обвързване не само би допринесло за предлагането на работна ръка, но също така би съдействало и за осигуряване на подходящи пенсии. Схемите за ранно пенсиониране бяха ограничени през последните няколко години, но все още съществуват възможности за предприемане на по-нататъшни мерки с оглед усъвършенстване на стимулите за търсене на работа сред възрастните хора. Така например удълженият срок за обезщетение при безработица за възрастните хора като цяло функционира по същия начин, както и премахнатото пенсионно обезщетение при безработица. Въпреки подобрението, настъпило през последното десетилетие, равнището на заетостта сред по-възрастните работници и реалната възраст на прекратяване на трудовата дейност са твърде ниски. Инвалидността много често е причина за ранно пенсиониране. Увеличаването на реалната възраст за пенсиониране изисква мерки, които да вземат предвид и качеството на професионалния живот, включително благополучието и здравето на служителите. Това е важно, особено с оглед на големия брой на хората с пенсии за инвалидност. От 2009 г. Финландия е изразходвала около 21 милиона EUR за проекти с цел подобряване на работната среда. Въздействието на тези инициативи се нуждае от оценка. Степента на участието в програми за учене през целия живот по традиция е много висока във Финландия и ще продължи да бъде важна с оглед на появяващите се изисквания за нови умения и на демографските промени.

               (13)

               По-силната конкуренция, особено в сектора на услугите, става все по-важна за увеличаването на производителността и за засилването на потенциалния икономически растеж. Отдалечеността и слабата гъстота на населението на Финландия отслабват конкуренцията между предприятията, което води до сравнително нисък ръст на производителността в секторите, които не са свързани с износа. Съществуващите стопански структури понякога са с висока степен на концентрация, особено в хранително-вкусовата промишленост или в търговията на едро и дребно. Това може да води до относително високото равнище на потребителските цени, въпреки че големите разстояния за превоз също могат да оказват влияние. Цените на дребно са сред най-високите в ЕС. Въпреки известно неотдавнашно облекчаване конкуренцията в търговията на дребно продължава да бъде частично възпрепятствана от законодателството, както и от пречките за влизане и излизане от пазара пред чуждестранни и местни предприятия.

               (14)

               В програмата за стабилност и в националната програма за реформи на Финландия не са изрично предвидени конкретни ангажименти по пакта „Евро плюс“, но се очаква те да бъдат представени след съставянето на новото правителство.

               (15)

               Комисията направи оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи, като взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика във Финландия, но и съответствието им с правилата и насоките на ЕС, с оглед на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС. Тя счита, че следва да бъдат набелязани мерки за консолидация в средносрочен план и че са необходими по-нататъшни действия за подобряване на устойчивостта на публичните финанси, включително чрез повишаване на производителността на публичния сектор. Необходими са също така допълнителни действия за увеличаване на стимулите за работа и за повишаване на реалната възраст за излизане от пазара на труда, както и за подобряване на производителността и конкуренцията на пазарите в сектора на услугите.

               (16)

               В контекста на настоящата оценка и предвид Препоръката на Съвета от 2 юни 2010 г. съгласно член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Финландия за 2011 г. и становището му (3) е отразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу. Като взе предвид заключенията на Европейския съвет от 25 март 2011 г., Съветът разгледа националната програма за реформи на Финландия,

         ПРЕПОРЪЧВА на Финландия да предприеме следните действия през периода 2011—2012 г.:

               1.

               Да продължи фискалната консолидация, като използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита, като същевременно предприема допълнителни мерки за поддържане на фискална позиция над средносрочната цел, и по-специално като спазва средносрочните параметри в областта на разходите.

               2.

               Да предприеме по-нататъшни мерки с оглед повишаване на производителността и постигане на икономии на разходите при предоставянето на обществени услуги, включително структурни промени, за да отговори на предизвикателствата, породени от застаряването на населението.

               3.

               Да насочи по-добре активните мерки на пазара на труда към дългосрочно безработните и младите хора.

               4.

               Да предприеме мерки за подобряване на пригодността за заетост на по-възрастните работници и на тяхното участие в програми за учене през целия живот. Да предприеме по-нататъшни стъпки, съгласувано със социалните партньори и като спазва националните практики, за насърчаване на по-възрастните работници да останат на пазара на труда чрез мерки за намаляване на случаите на ранно излизане от пазара и увеличаване на реалната възраст на пенсиониране. Предвид вече съществуващата система на обвързване на пенсионните придобивки с очакваната продължителност на живота, да разгледа възможността за обвързване на нормативно установената възраст за пенсиониране с очакваната продължителност на живота.

               5.

               Да предприеме по-нататъшни мерки за по-широко отваряне на сектора на услугите чрез промяна на нормативната рамка и премахване на ограниченията с оглед улесняването на навлизането на нови участници на пазарите в сектора на услугите, и по-специално в сектора на търговията на дребно.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.

            За Съвета

            Председател

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат през 2011 г. съгласно Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г. относно насоките за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 138, 26.5.2011 г., стр. 56).

      (3)  Предвидено в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка (ЕС) 2016/22 на Комисията от 7 януари 2016 година за предотвратяване и намаляване на наличието на етилкарбамат в спиртни напитки от костилкови плодове и в спиртни напитки от джибри от костилкови плодове и за отмяна на Препоръка 2010/133/ЕС (Текст от значение за ЕИП)

text:
               9.1.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 6/8

         ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2016/22 НА КОМИСИЯТА
   от 7 януари 2016 година
   за предотвратяване и намаляване на наличието на етилкарбамат в спиртни напитки от костилкови плодове и в спиртни напитки от джибри от костилкови плодове и за отмяна на Препоръка 2010/133/ЕС
   (текст от значение за ЕИП)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 20 септември 2007 г. Научната експертна група по замърсителите в хранителната верига към Европейския орган по безопасност на храните (ЕОБХ) прие научно становище относно наличието на етилкарбамат и циановодородна киселина в храни и напитки (1). Експертната група стигна до заключението, че наличието на етилкарбамат в алкохолните напитки е индикатор за съществуващ риск за здравето, особено що се отнася до спиртните напитки от костилкови плодове, и препоръча да се вземат мерки за ограничаване на риска с цел да се намали съдържанието на етилкарбамат в тези напитки. Тъй като циановодородната киселина е важен прекурсор за образуването на етилкарбамат в спиртни напитки от костилкови плодове и в спиртни напитки от джибри от костилкови плодове, експертната група стигна до заключението, че подобни мерки следва да акцентират по-специално върху циановодородната киселина и другите прекурсори на етилкарбамат, за да се предотврати образуването на етилкарбамат по време на съхранението на посочените продукти.

               (2)

               Максималното съдържание на циановодородна киселина в спиртни напитки от костилкови плодове и в спиртни напитки от джибри от костилкови плодове е установено в Регламент (ЕО) № 110/2008 на Европейския парламент и на Съвета (2). В посочения регламент се предвижда максимално съдържание на циановодородната киселина в спиртни напитки от костилкови плодове и в спиртни напитки от джибри от костилкови плодове от 7 g/hl при 100 об. % алкохол (70 mg/l).

               (3)

               С Регламент (ЕО) № 1334/2008 на Европейския парламент и на Съвета (3) се установява максимално ниво на циановодородната киселина в спиртните напитки от 35 mg/kg. Това максимално ниво се прилага, без да се засягат разпоредбите на Регламент (ЕО) № 110/2008.

               (4)

               В Препоръка 2010/133/ЕС на Комисията (4) беше предвиден Кодекс на добрите практики за предотвратяване и намаляване на наличието на етилкарбамат в спиртни напитки от костилкови плодове и в спиртни напитки от джибри от костилкови плодове, като се препоръчваше на държавите членки да предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че този кодекс се спазва от всички засегнати стопански субекти в областта на храните. Освен това трябваше да се осигури вземането на всички подходящи мерки за достигането на възможно най-ниско съдържание на етилкарбамат в спиртни напитки от костилкови плодове и в спиртни напитки от джибри от костилкови плодове, като целта беше да не се допусне надвишаване на нивото от 1 mg/l. Наред с това се препоръчваше да се проследи съдържанието на етилкарбамат в спиртни напитки от костилкови плодове и в спиртни напитки от джибри от костилкови плодове през 2010, 2011 и 2012 г., за да бъде подложен на оценка ефектът от прилагането на Кодекса на добрите практики.

               (5)

               Резултатите от проведения за тази цел мониторинг бяха докладвани в приетия на 28 март 2014 г. технически доклад на ЕОБХ за оценка на мониторинговите данни за съдържанието на етилкарбамат в периода 2010—2012 г. (5). В доклада е направен преглед на съдържанието на етилкарбамат в спиртни напитки от костилкови плодове и в спиртни напитки, произведени от плодове, различни от костилкови плодове, през трите години на вземане на проби (2010, 2011 и 2012 г.). Като цяло, над 80 % от получените резултати при анализа на съдържанието на етилкарбамат в спиртни напитки от костилкови плодове и над 95 % при спиртни напитки, произведени от плодове, различни от костилкови плодове, за периода 2010—2012 г. бяха под целевата стойност от 1 mg/l. Средната честота на установено наличие при същата група храни също беше под заложената цел (приблизително две трети от целта при спиртните напитки от костилкови плодове и една трета от целта при спиртните напитки, произведени от плодове, различни от костилкови плодове).

               (6)

               Целесъобразно е Кодексът на добрите практики да продължи да се прилага, при запазване на целевото ниво за етилкарбамат от 1 mg/l, и успоредно с това да се осъвремени, така че да се отчете придобитият опит, и да се хармонизира в определени аспекти с приетия през 2011 г. Кодекс на добрите практики по отношение на съдържанието на етилкарбамат в дестилирани напитки от костилкови плодове (CAC/RCP 70-2011),

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Препоръчва се държавите членки:

               1.

               да предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че съдържащият се в приложението към настоящата препоръка Кодекс на добрите практики за предотвратяване и намаляване на наличието на етилкарбамат в спиртни напитки от костилкови плодове и в спиртни напитки от джибри от костилкови плодове се прилага от всички оператори, които участват в производството, бутилирането, транспорта, съхраняването и складирането на спиртни напитки от костилкови плодове и на спиртни напитки от джибри от костилкови плодове;

               2.

               да гарантират вземането на всички подходящи мерки за постигането на възможно най-ниско съдържание на етилкарбамат в спиртни напитки от костилкови плодове и в спиртни напитки от джибри от костилкови плодове, като целта е да не се допусне надвишаване на нивото от 1 mg/l.

         Препоръка 2010/133/ЕО се отменя.

      Съставено в Брюксел на 7 януари 2016 година.

            За Комисията

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Член на Комисията

      (1)  Становище на Научната експертна група по замърсителите в хранителната верига по искане на Европейската комисия относно наличието на етилкарбамат и циановодородна киселина в храни и напитки, EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2007 г., 551, 1-44 (http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/551.pdf).

      (2)  Регламент (ЕО) № 110/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 15 януари 2008 г. относно определението, описанието, представянето, етикетирането и защитата на географските указания на спиртните напитки и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 1576/89 на Съвета (ОВ L 39, 13.2.2008 г., стр. 16).

      (3)  Регламент (ЕО) № 1334/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно ароматизантите и определени хранителни съставки с ароматични свойства за влагане във или върху храни и за изменение на Регламент (ЕИО) № 1601/91 на Съвета, регламенти (ЕО) № 2232/96 и (ЕО) № 110/2008 и Директива 2000/13/ЕО (ОВ L 354, 31.12.2008 г., стр. 34).

      (4)  Препоръка 2010/133/ЕС на Комисията от 2 март 2010 г. за предотвратяване и намаляване на наличието на етилкарбамат в спиртни напитки от костилкови плодове и в спиртни напитки от джибри от костилкови плодове и за следене на съдържанието на етилкарбамат в тези напитки (ОВ L 52, 3.3.2010 г., стр. 53).

      (5)  Европейски орган за безопасност на храните, 2014 г.; Evaluation of monitoring data on levels of ethyl carbamate in the years 2010-2012. Допълнителна публикация на ЕОБХ 2014:EN-578. 22 стр. Достъпна на следния адрес: http://www.efsa.europa.eu/en/supporting/doc/578e.pdf

      ПРИЛОЖЕНИЕ
      ВЪВЕДЕНИЕ

                  1.

                  Етилкарбамат е съставка, която се среща в естествен вид във ферментирали храни и алкохолни напитки, като хляб, кисело мляко, соев сос, вино, бира и особено в спиртни напитки от костилкови плодове и в спиртни напитки от джибри от костилкови плодове, главно в приготвените от череши, сини сливи, бели сливи и кайсии.

                  2.

                  Етилкарбамат може да се образува от различни присъщи на храните и напитките вещества, в това число от циановодород (или циановодородна киселина), карбамид, цитролин и други съединения на N-карбамил. В повечето случаи цианатът вероятно е последният прекурсор, който при реакция с етанола образува етилкарбамат.

                  3.

                  В дестилирани напитки от костилкови плодове (спиртни напитки от костилкови плодове и спиртни напитки от джибри от костилкови плодове) етилкарбамат може да се образува от цианогенни гликозиди, които са естествена съставка на костилките. При смачкването на плодовете костилките могат да се счупят и съдържащите се в тях цианогенни гликозиди могат да влязат в контакт с ензими от смачканите плодове. Впоследствие цианогенните гликозиди се разграждат до циановодородна киселина/цианиди. Циановодородна киселина може да се отдели и от цели костилки при по-продължително съхраняване на ферментиралата мъст. В процеса на дестилация може да се получи насищане с циановодородна киселина на всички фракции. Под влиянието на светлината цианидът се окислява до цианат, като при реакция с етанол образува етилкарбамат. След като започне, реакцията не може да бъде спряна. Определени условия на околната среда, като например излагането на светлина, високите температури и присъствието на медни йони, способстват за образуването на етилкарбамат в дестилата.

                  4.

                  Значително намаляване на концентрацията на етилкарбамат може да се постигне посредством използването на два различни подхода: първо, посредством намаляване на концентрацията на главните прекурсорни вещества; второ, посредством намаляване на склонността на тези вещества да встъпват в реакции и да образуват цианат. Основните фактори, които оказват въздействие, са концентрацията на прекурсори (например циановодородна киселина и цианиди) и условията на съхранение, като излагането на светлина и температурата.

                  5.

                  Въпреки че досега не е установена тясна връзка между съдържанието на циановодородна киселина и това на етилкарбамат, очевидно е, че при определени условия високите концентрации на циановодородна киселина водят до по-високо съдържание на етилкабамат. Възможното образуване на повишени количества етилкарбамат се свързва със съдържание на циановодородна киселина в крайния дестилиран продукт, което е равно на или по-голямо от 1 mg/l (1)
                      (2). Въз основа на практическия опит може да се приеме, че от 1 mg циановодородна киселина може да се образува до 0,4 mg етилкарбамат в нееквимоларно отношение.

                  6.

                  В част I е описан производственият процес. Част II съдържа специфични препоръки, основани на добрите производствени практики (ДПП).

            I.   ОПИСАНИЕ НА ПРОИЗВОДСТВЕНИЯ ПРОЦЕС

                  7.

                  Процесът на производство на плодови спиртни напитки и на спиртни напитки от плодови джибри обхваща смачкването и ферментацията на целия плод и последващата дестилация. Обичайно процесът протича през изброените по-долу етапи:

                              —

                              смачкване на целите зрели плодове;

                              —

                              ферментиране на мъстта от смачкани плодове в контейнери от неръждаема стомана или в други подходящи съдове за ферментация;

                              —

                              прехвърляне на ферментиралата мъст в съоръжението за дестилация, като това често е меден съд;

                              —

                              нагряване на ферментиралата мъст посредством подходящ метод за нагряване, така че алкохолът да се изпари бавно;

                              —

                              охлаждане на алкохолните пари в подходяща колона (например от неръждаема стомана), в която те кондензират и се събират;

                              —

                              разделяне на трите фракции на алкохола: „първоток“, „дестилат“ и „патоки“.

                  8.

                  При дестилация първо се изпарява първотокът. Той може обичайно да бъде разпознат по аромата си на разтворител или лак. Тази фракция по принцип е негодна за консумация и трябва да се унищожи.

                  9.

                  По средата на процеса на дестилация („дестилат“) се дестилира етилов алкохол (етанол), който е основният алкохол във всички спиртни напитки. Тази част от дестилата винаги се събира, като в нея съдържанието на различните от етанол летливи вещества е най-ниско и плодовите аромати са най-чисти.

                  10.

                  „Паточната“ фракция на дестилата съдържа оцетна киселина и фузелови масла, които често могат да бъдат усетени посредством неприятния мирис на оцет и растителни аромати. Тя също се унищожава, но може да бъде повторно дестилирана, тъй като паточната фракция неизменно съдържа известно количество етанол.

            II.   ПРЕПОРЪЧИТЕЛНИ ПРАКТИКИ, ОСНОВАНИ НА ДОБРИТЕ ПРОИЗВОДСТВЕНИ ПРАКТИКИ (ДПП)

         Суровини и подготовка на плодовата мъст

                  11.

                  Суровините и подготовката на плодовата мъст следва да са подходящи, така че да се избегне отделянето на циановодородна киселина, която е прекурсор на етилкарбамата.

                  12.

                  Костилковите плодове следва да са висококачествени, да нямат механични наранявания и да не са засегнати от микробиологични процеси на разваляне, тъй като наранените и развалените плодове могат да съдържат повече свободен цианид.

                  13.

                  За предпочитане е да се отделят костилките на плодовете.

                  14.

                  Ако костилките на плодовете не са отделени, те следва да се смачкват внимателно, за да се избегне счупването на костилките. Ако е възможно, костилките следва да бъдат отстранени от смачканите плодове.

         Ферментация

                  15.

                  Към смачканите плодове следва да се прибавят селектирани щамове от мая за производството на алкохол, съгласно указанията за потребителите.

                  16.

                  Смачканите ферментирали плодове се обработват при спазването на високи хигиенни стандарти, като излагането на светлина се сведе до минимум. Ферментиралата плодова мъст, съдържаща костилки, се съхранява възможно най-кратко преди дестилацията, тъй като при по-продължително съхраняване на мъстта може да се отдели циановодородна киселина и от цели костилки.

         Дестилационно оборудване

                  17.

                  Дестилационното оборудване и процесът на дестилация следва да са подходящи, за да гарантират, че в дестилата не преминава циановодородна киселина.

                  18.

                  Дестилационното оборудване следва да включва автоматични съоръжения за изплакване и медни каталитични конвертори. Посредством съоръженията за автоматично изплакване аламбиците се поддържат чисти, а медните каталитични конвертори задържат циановодородната киселина преди тя да премине в дестилата.

                  19.

                  При периодична дестилация съоръженията за автоматично изплакване не са задължителни. Дестилационното оборудване следва да се почиства, като се подлага на редовни процедури за основно почистване.

                  20.

                  В определени случаи, когато не се използват медни каталитични конвертори или други съоръжения за разделянето на цианид, преди дестилацията към плодовата мъст следва да се добавят медни съединения. Тяхното предназначение е да задържат циановодородната киселина. Медните съединения се продават в специализирани магазини и следва да се използват много внимателно съгласно указанията на производителя. Тези препарати съдържат медни(I) йони, задържащи циановодородната киселина. Медните(II) йони са без ефект и не трябва да се използват.

                  21.

                  При все че медните йони могат да потиснат образуването на прекурсори на етилкарбамат в мъстта и в аламбика, те могат да способстват за образуването на етилкарбамат в дестилата. Поради това използването на кондензатор от неръждаема стомана в края на съоръжението за дестилация, вместо меден кондензатор, ще ограничи присъствието на мед в дестилата и ще намали темпа на образуване на етилкарбамат.

         Процес на дестилация

                  22.

                  Съдържащите си във ферментиралата мъст костилки не трябва да се засмукват в съоръжението за дестилация.

                  23.

                  Дестилацията следва да се извършва по такъв начин, че алкохолът да се изпарява бавно (например посредством използването на пара, а не на открит пламък като източник на топлина).

                  24.

                  Първата фракция в дестилационния процес, наричана „първоток“, трябва да се отдели внимателно.

                  25.

                  След това средната фракция, наричана „дестилат“, следва да бъде събрана и да се съхранява на тъмно. Когато алкохолното съдържание в приемния съд достигне 50 об. %, се преминава към събирането на „паточната“ фракция, така че евентуално образувалият се етилкарбамат да бъде отделен в тази фракция.

                  26.

                  Отделената паточна фракция, която е възможно да съдържа етилкарбамат, следва да бъде събрана и, ако се използва за повторна дестилация, нейната повторна дестилация следва да се извърши отделно. С оглед намаляване на концентрацията на етилкарбамат обаче е за предпочитане паточната фракция да се изхвърли.

         Контрол на дестилата, повторна дестилация и съхранение

         Циановодородна киселина:

                  27.

                  Дестилатите следва редовно да се контролират, за да се определи съдържанието на циановодородна киселина в тях. Проверката се осъществява посредством подходящи тестове — с помощта на материал за бързо тестване на съдържанието на циановодородна киселина или, алтернативно, от специализирана лаборатория.

                  28.

                  В случай че концентрацията на циановодородна киселина в дестилата е над 1 mg/l, се препоръчва, когато е целесъобразно, да се направи повторна дестилация с каталитични конвертори или с медни съединения (вж. точки 18 и 20).

                  29.

                  В идеалния случай дестилатите, в които съдържанието на циановодородна киселина е близко до 1 mg/l, следва също да бъдат повторно дестилирани, а ако това не е възможно, да се съхраняват в бутилки, които не пропускат светлина или са опаковани в кутии, при възможно най-кратък срок на съхранение и невисока температура, за да се избегне образуването на етилкарбамат по време на съхраняването им.

         Етилкарбамат:

                  30.

                  Препоръчва се да се направи тест за етилкарбамат на дестилати, в които е възможно това съединение вече да се е образувало (например дестилати с неизвестна хронология на производство, с високо съдържание на цианид, съхранявани на светло или при висока температура). Тестовете за определяне на съдържанието на етилкарбамат могат да бъдат извършени само от специализирана лаборатория.

                  31.

                  Ако в дестилата се установи концентрация на етилкарбамат над поставеното за цел съдържание от 1 mg/l, той следва да бъде подложен на повторна дестилация, когато това е целесъобразно.

         (1)  Christoph, N., Bauer-Christoph C., „Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden“ (I), Kleinbrennerei 1998 г., бр. 11, стр. 9—13.

         (2)  Christoph, N., Bauer-Christoph C., „Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden“ (II), Kleinbrennerei 1999 г., бр. 1, стр. 5—13.