title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2016 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2016 г.

text:
               18.8.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 299/73

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2016 година
   относно националната програма за реформи на Румъния за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2016 г.
   (2016/C 299/18)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. На 17—18 март 2016 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на растежа. На 26 ноември 2015 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Румъния е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)

               Докладът за Румъния за 2016 г. беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Румъния в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., както и по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Румъния не се наблюдават макроикономически дисбаланси.

               (3)

               На 28 април 2016 г. Румъния представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за конвергенция за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Съответните специфични за държавата препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Съгласно предвиденото в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (5)

               Третата програма за финансова подкрепа на платежния баланс (2013—2015 г.) приключи през септември 2015 г. без завършен преглед. Третата официална мисия за преглед (16—30 юни 2015 г.), чиято цел бе да се оцени изпълнението на условията на програмата, не бе приключена. Макар да бе постигнат известен напредък в няколко сфери, в ключови области на политиката бяха подкопани настоящите и предишните постижения на програмата. На 1 октомври 2015 г. беше поставено началото на надзора след приключване на програмата, който ще продължи най-малкото докато бъдат погасени 70 % от заема, отпуснат в рамките на първата програма за платежния баланс, т.е. поне до пролетта на 2018 г.

               (6)

               Спрямо Румъния понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2016 г. правителството планира влошаване на номиналното салдо от -0,7 % през 2015 г. на – 2,9 % от БВП през 2016 г. и 2017 г. Очаква се и структурното салдо да се влоши. В програмата се планира отклонение от средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — която беше постигната през 2014 г. и 2015 г., и не се планира връщане към нея в рамките на периода на програмата. Според програмата за конвергенция съотношението държавен дълг/БВП се очаква да остане под 40 % през периода на програмата. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен за 2016 г. и леко благоприятен за 2017 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. съществува риск от значително отклонение през 2016 г. и 2017 г., ако политиката не бъде променена. Освен това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. се предвижда общ държавен дефицит в размер на 3,4 % от БВП през 2017 г., което е над заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. Съветът е на мнение, че съществува риск Румъния да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. По тази причина ще са необходими допълнителни мерки за гарантиране на съответствие през 2016 г. и 2017 г.

               (7)

               Разпоредбите по отношение на фискалната рамка на Румъния са стабилни, но не се прилагат ефективно на практика. Нито една от последните фискални мерки, водещи до увеличаване на дефицита, не беше стартирана и приета като част от обичайната бюджетна процедура. През 2015 г. беше нарушено изискването да се включват оценки на въздействието, проверени от Министерството на финансите, за новите законодателни инициативи, които водят до увеличаване или намаляване на публичните разходи, да се спазват таваните за разходите и да се предлагат компенсаторни мерки при намаляване на приходите. На практика Фискалният съвет разполага с много малко време, за да реагира на бюджетните предложения, а неговите становища и препоръки не се вземат предвид в достатъчна степен. В Закона за бюджета за 2016 г. е заложена цел за бюджетен дефицит от 2,95 % от БВП, което води до значително отклонение от средносрочната цел. Това е промяна на линията на националната фискална рамка.

               (8)

               В процес на прилагане са редица мерки за подобряване на събираемостта на данъците и на спазването на данъчното законодателство. Те включват задължителни автоматични регистриращи касови апарати, засилени правила за паричните плащания, нова процедура за регистрация по ДДС, засилени проверки от страна на данъчния орган (ANAF) и текущата реорганизация на този орган. Въпреки това, високото ниво на данъчните измами и ниската степен на спазване на данъчното законодателство продължават да бъдат предизвикателство. Недекларираният труд и заниженото деклариране на доходи продължават да се отразяват негативно върху данъчните приходи и водят до изкривяване на икономиката. Остава ограничена ефективността на мерките, включително тези на инспектората по труда, за ограничаване на недекларирания труд.

               (9)

               Законът за изравняване на пенсионната възраст за мъжете и жените се разглежда от парламента от 2013 г. насам. С неговото приемане значително ще се увеличи участието в пазара на труда на по-възрастните жени, като се намали разликата между пенсиите на жените и мъжете и рискът от бедност сред възрастните хора.

               (10)

               Условията на пазара на труда бележат подобрение през 2015 г. Равнището на безработица е ниско, а равнището на заетост се увеличава. Дългосрочната безработица е по-ниска от средната за ЕС. Въпреки това, все още има значителни предизвикателства, по-специално по отношение на високия процент на младите хора, неангажирани с работа, образование или учене, като действията за достигане до тях и ефективното им активиране са ограничени.

               (11)

               Националната агенция по заетостта изостава в предоставянето на персонализирани услуги за търсещите работа и предлага ограничени услуги за работодателите, въпреки задължителното предаване на информация за свободните работни места на Националната агенция по заетостта. Беше приета процедура за предоставяне на специализирана подкрепа за различните категории безработни, но тя все още не се прилага. Сътрудничеството между службите по заетостта и социалните служби е много ограничено, което още повече затруднява активирането на получателите на социални помощи.

               (12)

               Минималната работна заплата, която е сред най-ниските в Съюза, значително нарасна от 2013 г. насам, като липсата на обективни критерии за нейното определяне създава несигурност. Беше създадена тристранна работна група, която да работи по реформата на процедурите за определяне на минималната работна заплата, но все още няма ясни насоки или критерии, които да отчетат въздействието ѝ върху създаването на работни места, социалните условия и конкурентоспособността. Като цяло социалният диалог остава слаб.

               (13)

               В Румъния рискът от бедност или социално изключване е един от най-високите в Съюза. Трудовото активиране на хората, получаващи социално подпомагане, е много ограничено, особено в селските райони. Социалният референтен индекс, на който се основава размерът на социалните обезщетения, не се актуализира редовно в съответствие с икономическия контекст, което може да се отрази на адекватността на обезщетенията във времето. Законът за минималния доход, който се очаква да подобри насочеността и адекватността на обезщетенията и трудовото активиране на получателите на минимален доход, беше внесен в парламента за приемане. В пакета на правителството за борба с бедността има редица мерки, целящи решаване на този проблем чрез използването на комплексен подход (образование, здравеопазване, жилищно настаняване, социална закрила, транспорт).

               (14)

               Румъния все още е изправена пред предизвикателства, свързани с образованието. Съществуват редица стратегии, които обхващат ученето през целия живот, професионалното образование и обучение, висшето образование и преждевременното напускане на училище. Въпреки това процентът на преждевременно напусналите училище продължава да бъде доста над средното за ЕС, отчасти поради значителните закъснения при изпълнението на стратегията, одобрена през 2015 г. Програмите за превенция и коригиращи действия са ограничени. Уязвимите групи като ромите и децата от бедни семейства продължават да се сблъскват с пречки при достъпа и завършването на качествено образование, особено в селските райони. В областта на образованието и грижите в ранна детска възраст Румъния предприе действия за насърчаване на посещаването на детски градини от деца в неравностойно положение (на възраст 3—6 години). Ограничено остава предлагането на услуги в ранна детска възраст за деца от 0 до 3 години. Приетото неотдавна законодателство за разширяване на разпоредбите относно родителския отпуск, заедно с недостатъчните стимули за работа могат да увеличат пречките пред участието на жените на пазара на труда. Участието в горната степен на средното професионално образование и обучение е над средното за ЕС равнище, но процентът на преждевременно напусналите ученици остава висок. Процентът на завършилите висше образование се увеличава, но качеството и практическата значимост на висшето образование за пазара на труда са ограничени. Участието в образованието за възрастни е много ниско.

               (15)

               Резултатите в областта на здравеопазването в Румъния са лоши. Очакваната продължителност на живота при раждане е доста под средното за ЕС равнище както за мъжете, така и за жените. Достъпът до здравно обслужване и прекомерното използване на болнични грижи продължават да предизвикват голяма загриженост. Широко разпространените неофициални плащания намаляват достъпа до здравеопазване за лицата с ниски доходи. Румъния прие мерки за подобряване на достъпа до здравеопазване за пенсионерите с ниски доходи и хората в отдалечени и изолирани общности. В процес на развитие е мрежа от социални и здравни медиатори и бе предложен проект за закон за обществените услуги. Деинституционализацията на хората с увреждания продължава да бъде предизвикателство.

               (16)

               Румъния предприе действия за преодоляване на слабото финансиране на системата за здравеопазване и неефективното използване на публични ресурси в нея. Тези реформи включваха изчистване на просрочените задължения в здравния сектор, повишаване на устойчивостта на разходите за фармацевтични продукти, въвеждане на електронно здравеопазване, подобряване на финансирането на здравната система, създаване на стратегия за пренасочване на средствата от болничните грижи към превантивни и първични здравни грижи, както и централизирани процедури за възлагане на обществени поръчки. Въпреки това, липсата на административен капацитет забавя изпълнението на национална здравна стратегия за периода 2014—2020 г. В частност ефективността на здравната система е възпрепятствана от закъснения в оптимизирането на болничния сектор и преминаването от болнични към икономически по-ефективните извънболнични здравни грижи.

               (17)

               В Румъния основните различия в развитието са между градските и селските райони. В селските райони резултатите в областта на заетостта, социалната сфера, здравеопазването и образованието са по-ниски, като хората имат много по-малък достъп до образование, медицински услуги, основни комунални услуги и обществени услуги, поради слабия и разпокъсан административен капацитет на местно равнище. Същевременно социално-икономическото развитие на селските райони е ограничено от недостатъчно развитата транспортна инфраструктура и ограничения обществен и частен транспорт, съчетани с високите разходи за пътуване до работното място и ограничен достъп до широколентова инфраструктура. Ниската добавена стойност в селското стопанство и липсата на икономическа диверсификация в селските райони ограничават развитието на устойчива икономика на тези райони. Голяма част от работната сила в селските райони е заета в домашно или полупазарно земеделие, което е свързано със скрита безработица или неплатен семеен труд, ниска производителност и бедност. Пакетът за борба с бедността, който ще бъде финансиран основно със средства на ЕС, предвижда интегриран подход към борбата с бедността, включително в селските райони. Планира се създаването на интегрирани общностни екипи, предлагащи няколко интегрирани услуги на общностите в неравностойно положение, но тези планове все още не са осъществени.

               (18)

               Стратегическата рамка за реформа на публичната администрация е в сила от 2014 г., но прилагането ѝ през 2015 г. беше бавно. През 2016 г. бяха приети някои ключови инициативи за по-голяма прозрачност и ефективност на функционирането на публичната администрация. Въпреки това, забавянето в приемането на общ и прозрачен подход за управление на човешките ресурси, по-специално по отношение на наемането/назначаването, оценяването, заплатите, кариерното развитие на всички категории служители и обучението дава възможност за произволен подход към ключови процедури и решения. Това, заедно с нестабилните организационни структури, оказва отрицателно въздействие върху независимостта и професионализма на държавната администрация и по този начин върху нейната ефективност и ефикасност. Сложните административни процедури, неефективната система за възлагане на обществени поръчки и широко разпространената корупция ограничават предоставянето на услуги (включително услуги за електронно правителство), както на обществеността, така и на предприятията. Не се използват в достатъчна степен стратегическо планиране, програмно бюджетиране, практики за провеждане на консултации и основано на факти формулиране на политики. Тези предизвикателства възпрепятстват прилагането на важни политики в много области, включително ефективното използване на наличните средства от ЕС и други финансови помощи.

               (19)

               Държавните предприятия, които доминират в ключови икономически сектори, често се представят незадоволително. Тяхното присъствие е особено изразено в ключови инфраструктурни сектори, като делът им е 44 % от оборота и 77 % от заетостта в енергийния сектор и съответно 24 % и 28 % в транспортния сектор. На 10 май 2016 г. Извънредна правителствена наредба № 109/2011 относно корпоративното управление на държавните предприятия бе преобразувана в закон с изменения, които засилват съответствието на акта с добрите международни практики. Румъния възобнови наемането на професионални ръководни кадри, които да заместят временното ръководство в няколко държавни предприятия, но напредъкът е по-бавен от първоначално обявеното. За прозрачността и отчетността на държавните предприятия ще допринесе по-бързото приемане на годишните бюджети и одобряване и публикуване на одитираните годишни счетоводни отчети. Подготвя се нов закон за приватизацията. Той обаче може да включва разпоредби, които противоречат на законодателството в областта на корпоративното управление. Значителен повод за опасения е възможното припокриване в отговорностите на специалния администратор за приватизацията и ръководството на предприятието.

               (20)

               Въпреки усилията на съдебните институции за справяне с корупцията на високо равнище, корупцията все още се среща в много икономически сектори и засяга назначени и избрани длъжностни лица на всички равнища на управление, както и държавни служители и служители на публичните институции. В процес на изпълнение са важни съдебни реформи, но продължава да има безпокойство по отношение на високата натовареност в съдилищата, предвидимостта и правилното изпълнение на съдебните решения и външния натиск върху съдебната власт. В рамките на механизма за сътрудничество и проверка Румъния получава препоръки в областта на съдебната реформа и борбата с корупцията. Ето защо тези области не са включени в специфичните за всяка държава препоръки за Румъния.

               (21)

               Стабилността на финансовия сектор се подобри. Въпреки това секторът остава уязвим по отношение на вътрешни правни инициативи. Наскоро приетият закон за погасяване на задълженията, който се прилага с обратна сила за съществуващите заеми, може да представлява предизвикателство за някои кредитни институции и да доведе до по-слаба кредитна дейност. Законът може да увеличи рисковете за стабилността на финансовия сектор с последствия за цялата икономика. Други развития, които могат да окажат отрицателно въздействие върху банките, са предложението за преобразуване на заемите в чуждестранна валута в заеми в местна валута и някои съдебни решения относно неравноправните договорни клаузи в договори за заем.

               (22)

               Сред най-проблематичните фактори за извършването на стопанска дейност в Румъния и пречка за търговията и икономическото развитие е недостатъчната или нискокачествена инфраструктура. Въпреки неотдавнашните леки подобрения, Румъния все още се нарежда на последно място сред сходните държави членки в региона по отношение на възприятието за качество на транспортната и комуникационната инфраструктура. Мрежата от пътища и магистрали на страната е малка в сравнение с тези на сходни държави членки и големината на страната. Неколкократно бе отлагано приемането на генералния план за транспорта и придружаващата реформа в железопътния транспорт.

               (23)

               Публичните инвестиции намаляват от 2008 г. насам, въпреки наличието на достатъчно финансиране, по-специално от фондовете на ЕС. Тази тенденция беше обърната през 2015 г., но се очаква публичните инвестиции да намаляват от 2016 г. нататък, тъй като изпълнението на програмата за периода 2014—2020 г. не е започнало изцяло и броят на проектите в напреднал стадий на подготовка е недостатъчен. Румъния положи нови и продължи вече предприетите усилия за укрепване на сътрудничеството между министерствата, реорганизиране на системата за възлагане на обществени поръчки и подобряване на планирането и изпълнението на инвестиционни проекти. Въпреки това подготовката на проекти за публични инвестиции е все още недостатъчна и остава податлива на външно влияние. Подборът на проекти продължава да бъде възпрепятстван от липсата на средносрочно и дългосрочно планиране и стратегически приоритети, необходимостта да се постигне съгласие между многобройни лица, отговорни за вземането на решения, ограничените правомощия за правоприлагане на звеното за оценка на публичните инвестиции към Министерството на публичните финанси и липсата на критерии за подбор в националната програма за местно развитие.

               (24)

               Въпреки значителното подобряване на разходната конкурентоспособност и търговските резултати, неразходната конкурентоспособност на Румъния продължава да бъде предизвикателство. Структурни пречки затрудняват прехода към икономика с по-висока добавена стойност и ограничават способността на Румъния да стимулира устойчив растеж. Сложността на административните процедури, променливостта на фискалните и данъчните политики и неблагоприятната бизнес среда продължават да тежат върху инвестиционните решения. Високото ниво на данъчните измами и недекларирания труд намалява данъчните приходи и води до изкривяване на икономиката. Достъпът до финансиране за малките и средните предприятия продължава да бъде ограничен.

               (25)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Румъния и го публикува в доклада за страната от 2016 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Румъния, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Румъния, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (26)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (4) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Румъния да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.

               Да ограничи отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и да постигне годишна фискална корекция от 0,5 % от БВП през 2017 г., освен ако средносрочната бюджетна цел не бъде постигната с по-малко усилия. Да гарантира прилагането на бюджетната рамка и да засили допълнително спазването на данъчното законодателство и събирането на данъци. Да гарантира, че законодателните инициативи не подкопават правната сигурност и не излагат на риск финансовата стабилност. Ако е необходимо, да приеме мерки за намаляване на тези рискове.

               2.

               Да укрепи услугите на Националната агенция по заетостта за работодателите и търсещите работа, по-специално чрез адаптиране на услугите към профилите на търсещите работа, по-доброто им свързване със социалното подпомагане, в т.ч. социалните услуги, и достигане до нерегистрираните млади хора. Да установи, в консултация със социалните партньори, обективни критерии за определяне на минималната работна заплата. Да предприеме действия за предотвратяване на преждевременното напускане на училище и по-широко предоставянето на качествено образование, по-специално по отношение на ромите. Да приеме мерките за изравняване на пенсионната възраст за мъжете и жените.

               3.

               Да предотврати неофициалните плащания в здравеопазването и да увеличи наличието на извънболнични грижи. Да засили независимостта и прозрачността на управлението на човешките ресурси в публичната администрация. Да опрости административните процедури за бизнеса и обществеността. Да укрепи корпоративното управление на държавните предприятия.

               4.

               Да подобри достъпа до интегрирани обществени услуги, да разшири основната инфраструктура и да насърчава диверсификацията на икономиката, по-специално в селските райони. Да приеме и прилага генералния план за транспорта. Да укрепи определянето на приоритети и подготовката на проекти за публични инвестиции.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2016 година.

            За Съвета

            Председател

         P. KAŽIMÍR

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (3)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (4)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 11 юли 2017 година относно Националната програма за реформи на Италия за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2017 г.

text:
               9.8.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 261/46

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 11 юли 2017 година
   относно Националната програма за реформи на Италия за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2017 г.
   (2017/C 261/11)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Италия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 21 март 2017 г. Съветът прие препоръка относно икономическата политика на еврозоната („Препоръка за еврозоната“) (3).

               (2)

               Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Италия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, съгласно отразеното в препоръки 1—4 по-долу.

               (3)

               Докладът за Италия за 2017 г. беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него беше оценен напредъкът на Италия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, приети през предходните години, както и напредъкът на Италия по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който също бяха публикувани на 22 февруари 2017 г. Анализът на Комисията даде основание да се заключи, че в Италия съществуват прекомерни макроикономически дисбаланси. Големият държавен дълг и продължителната слаба динамика на производителността водят до рискове с трансгранично значение в контекста на високото равнище на необслужвани кредити и безработицата. Особено важно е да се предприемат действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за италианската икономика и — предвид нейния мащаб и трансгранично влияние — върху икономическия и паричен съюз.

               (4)

               На 27 април 2017 г. Италия представи националната си програма за реформи за 2017 г. и програмата си за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно с цел да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В италианската национална програма за реформи за 2017 г. са включени ангажименти в краткосрочен и средносрочен план. В краткосрочен план се планират окончателно приемане на законите относно конкуренцията, реформа на наказателното производство и правилата относно давностните срокове, прилагане на закона за борба с бедността, както и мерки, свързани с договаряне на ниво предприятия, прехвърляне на данъчната тежест и приватизация. В средносрочен план мерките засягат публичните финанси, данъчното облагане, трудовия пазар, банковата и кредитната система, конкуренцията, публичната администрация и съдебната система, както и инвестициите. Националната програма за реформи за 2017 г. също така обхваща предизвикателствата, посочени в доклада за държавата от 2017 г. и в препоръката за еврозоната, включително необходимостта да се даде нов тласък на инвестициите и да се осигури устойчивост на публичните финанси. Ако бъдат осъществени в пълна степен в предвидените срокове, тези мерки биха спомогнали за разрешаване на макроикономическите дисбаланси на Италия и за изпълнение на специфичните за всяка държава препоръки. Въз основа на оценката на политическите ангажименти на Италия Комисията потвърждава предишната си оценка, че на този етап не се налагат по-нататъшни стъпки в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси, предвидена в Регламент (ЕС) № 1176/2011 и Регламент (ЕС) № 1174/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4). Изпълнението на програмата за реформи на политиката ще бъде следено отблизо посредством специфичен мониторинг.

               (5)

               Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (6)

               За Италия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството планира да подобри номиналния дефицит от 2,4 % от БВП през 2016 г. на 2,1 % през 2017 г., 1,2 % през 2018 г. и балансирана бюджетна позиция през 2019 г. Средносрочната бюджетна цел, определена при балансирана бюджетна позиция в структурно отношение, се планира да бъде постигната до 2019 г. и да бъде запазена през 2020 г., докато преизчисленото (6) структурно салдо показва малък структурен дефицит (0,3 % от БВП) и през двете години. След като се увеличи допълнително през 2016 г. (до 132,6 % от БВП от 132,1 % през 2015 г.), съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква съгласно програмата за стабилност за 2017 г. в общи линии да се стабилизира през 2017 г. и след това да намалява от 2018 г. нататък, като достигне 125,7 % през 2020 г. Несигурността относно състава и прилагането на средносрочната бюджетна стратегия на програмата за стабилност за 2017 г. води до неблагоприятни рискове за прогнозите за растеж и за постигането на бюджетните цели. По-специално, според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г., се очаква реалният ръст на БВП за 2018 г. да бъде почти същият като посочения в програмата за стабилност за 2017 г. въпреки значително по-високия дефицит. В действителност в прогнозата на Комисията не се включва рязкото повишение на ДДС (0,9 % от БВП), прието като „защитна клауза“ за постигане на бюджетните цели през 2018 г., и поради факта, че в програмата за стабилност за 2017 г. се потвърждава намерението тази клауза да не се задейства, без да бъдат предоставени подробности за алтернативни компенсаторни мерки. Освен това в програмата за стабилност за 2017 г. се посочва намерението да се потърсят допълнителни възможности за намаляване на данъчната тежест.

               (7)

               В програмата за стабилност за 2017 г. се посочва, че извънредният приток на бежанци и свързаните със сигурността мерки през 2016 и 2017 г. са оказали значително цялостно въздействие върху бюджета, и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2016 г. възлизат на 0,06 % от БВП за извънредния приток на бежанци и на 0,06 % от БВП за свързаните със сигурността мерки. За 2017 г. допустимите разходи, свързани с извънредния приток на бежанци, предварително се оценяват на 0,16 % от БВП (7). Освен това през 2017 г. италианските органи се позоваха на клаузата за необичайни събития поради изключителната сеизмична активност. Допустимите разходи, свързани с изключителната сеизмична активност, предварително се оценяват на 0,18 % от БВП през 2017 г. (8) Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци, сериозната терористична заплаха и изключителната сеизмична активност са необичайни събития, тяхното въздействие върху публичните финанси на Италия е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2016 г. бе намален с 0,12 % от БВП, за да се вземат под внимание допълнителните разходи, свързани с бежанците и със сигурността. Що се отнася до 2017 г., през пролетта на 2018 г. ще бъде направена окончателната оценка, включително относно допустимите суми, въз основа на наблюдаваните данни, предоставени от италианските органи.

               (8)

               За 2016 г. на Италия бе разрешено временно отклонение от 0,5 % от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, за да се вземат предвид основните структурни реформи с положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси, и допълнително 0,25 % от БВП, за да бъдат взети предвид националните разходи за инвестиции в проекти, съфинансирани от Съюза. Що се отнася до инвестиционната клауза, един от критериите за допустимост е увеличението на публичните инвестиции. Данните за изпълнението за 2016 г. показват спад на публичните инвестиции през 2016 г. спрямо 2015 г. (с 1,6 милиарда евро). При все това Съветът признава, че съществуват специфични фактори, които са ограничили публичните инвестиции през миналата година. Един от тези фактори е несигурността, свързана с преминаването към новия кодекс за обществените поръчки и концесиите, който беше преразгледан в съответствие със специфичните за държавата препоръки от 2016 г. В допълнение, и най-вече, през 2016 г. имаше рязък спад в инвестициите, финансирани чрез фондовете на Съюза, поради започването на новия програмен период, докато финансираните на национално равнище инвестиции леко се увеличиха (с 1,1 милиарда евро). Следователно, тъй като финансираните на национално равнище инвестиции нараснаха през 2016 г., а разходите, свързани с инвестиционната клауза, не ги компенсираха, на Италия може да бъде предоставено временно отклонение от 0,21 % от БВП във връзка с инвестиционната клауза, което съответства на националните разходи, допустими за съфинансиране, както е посочено в програмата за стабилност за 2017 г. След като се вземат предвид общата допълнителна гъвкавост в размер на 0,83 % от БВП поради необичайни събития, структурната реформа и инвестиционните клаузи, прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. показва известно отклонение от препоръчаната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г.

               (9)

               На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Италия да постигне годишна фискална корекция от поне 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. съществува риск от значително отклонение от препоръчаната корекция за постигане на средносрочната цел през 2017 г., както и за 2016 и 2017 г., взети заедно. Това заключение обаче би довело до риск от известно отклонение, ако временното обезщетение за клаузата за необичайни събития, свързана с извънредния приток на бежанци и с превантивния инвестиционен план за защита от националната територия срещу сеизмични рискове (предварително оценени на общо 0,34 % от БВП), се приспадне от изискването през 2017 г.

               (10)

               През 2018 г. в светлината на фискалното положение на Италия, и по-специално нейното равнище на дълга, се очаква страната да се приспособи по-пълно към средносрочната си бюджетна цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение. Според общоприетата корекционна матрица съгласно Пакта за стабилност и растеж тази корекция означава изискване за номинален темп на съкращаване на нетните първични държавни разходи с поне 0,2 % през 2018 г. Това съответства на годишна структурна корекция от поне 0,6 % от БВП. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от изискването през 2018 г. Според първоначалните прогнози Италия няма да спази правилото за дълга през 2017 и 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Италия трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки, за да гарантира спазването на препоръката през 2017 г., и че през 2018 г. ще са необходими допълнителни мерки, за да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Все пак, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1466/97, в оценката на бюджетните планове и резултатите следва да бъде взет под внимание бюджетният баланс на държавата членка в контекста на условията на икономическия цикъл. Както се припомня в съобщението на Комисията относно европейския семестър за 2017 г., придружаващо тези специфични за всяка държава препоръки, в оценката на проекта за бюджетен план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да бъде взета предвид целта за постигане на фискална позиция, която да допринася за засилване на текущото възстановяване и да осигурява устойчивост на публичните финанси на Италия. В този контекст Съветът отбелязва, че Комисията възнамерява да проведе цялостна оценка в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, по-специално във връзка с положението на Италия от гледна точка на икономическия цикъл.

               (11)

               Поради това, че Италия на пръв поглед не спазва правилото за дълга през 2015 г., на 22 февруари 2017 г. Комисията публикува доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС, в който заключи, че „освен ако допълнителните структурни мерки, възлизащи на най-малко 0,2 % от БВП, които правителството пое ангажимент да приеме най-късно през април 2017 г., бъдат ефективно задействани до този срок, за да се намали изоставането в широкото спазване на предпазните мерки през 2017 г. (и по този начин през 2016 г.), настоящият анализ предполага, че критерият за дълга, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, понастоящем следва да се счита за неизпълнен. Все пак решението дали да се препоръча започване на процедура при прекомерен дефицит ще бъде взето само въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г., като се отчитат данните за изпълнението за 2016 г. и прилагането на фискалните ангажименти, поети от италианските органи през февруари 2017 г.“ През април 2017 г. правителството прие поисканите допълнителни мерки за консолидация. Поради това на този етап не са необходими по-нататъшни мерки за спазване на критерия за дълга през 2015 г. През есента на 2017 г. Комисията ще извърши нова оценка на спазването от Италия на критерия за дълга въз основа на предоставените данни за 2016 г. и прогнозата на Комисията от есента на 2017 г., които ще включват нови данни за изпълнението на бюджета през 2017 г. и реалните бюджетни планове за 2018 г.

               (12)

               Високото съотношение на държавния дълг на Италия е на път да се стабилизира, но не намалява, което се дължи на влошаването на структурното първично салдо и настоящите макроикономически условия. То превишава 130 % от БВП, което означава, че са заделени значителни средства за покриване на разходите по обслужване на дълга в ущърб на разходите, стимулиращи в по-голяма степен растежа, като образованието, иновациите и инфраструктурата.

               (13)

               Данъчната система на Италия не подкрепя икономическия растеж и ефективността по няколко причини. Въпреки неотдавнашно леко намаляване, данъчната тежест върху факторите на производство продължава да е сред най-високите в Съюза. Има възможност за допълнително изместване към данъци, които са по-малко вредни за растежа, по неутрален за бюджета начин. Данъкът за първо жилище беше отменен през 2015 г., което е крачка назад в процеса на постигане на по-ефективна данъчна структура. Въпреки че национална правна уредба изисква ежегоден преглед на данъчните разходи, дългоочакваното преразглеждане, по-специално по отношение на намалените ставки на данъка върху добавената стойност, отново бе отложено. Реформата на остарелите кадастрални оценки в съответствие с текущите пазарни цени все още е не е извършена. Слабото спазване на данъчните изисквания и сложният данъчен кодекс увеличават натоварването на съблюдаващите правилата предприятия и домакинства. Приетите наскоро мерки, като например задължителното електронно фактуриране и разделното плащане за покупки от държавни органи, са стъпка в правилната посока. Въпреки това електронното фактуриране не е задължително за операциите в частния сектор и наскоро ограниченията за използване на пари в брой бяха облекчени, така че употребата на електронни плащания остава доста под средното за Съюза, което е в ущърб на спазването на данъчното законодателство.

               (14)

               Що се отнася до бюджетния процес, през 2016 г. беше приета всеобхватна реформа. Комисията ще продължи да наблюдава прилагането на реформата, която ще интегрира в още по-голяма степен прегледа на разходите в бюджетния процес.

               (15)

               Рамковите условия, публичната администрация и бизнес средата в Италия продължават да са засегнати от редица структурни слабости. Тази слабости продължават да забавят изпълнението на реформите, възпрепятстват инвестициите, водят до несигурност и създават възможности за извличане на облаги. Реформите на системата на гражданското правосъдие, приети през последните години с цел повишаване на ефективността на съдебната система, подобряване на управлението на делата и гарантиране на процедурна дисциплина, бавно започват да дават резултати. Продължителността на гражданскоправните производства все още е голямо предизвикателство. Въпреки че необходимото време за разглеждане на висящите дела и изоставането при гражданските и търговските дела леко намаляват в по-ниските инстанции, те продължават да бъдат сред най-високите в Съюза на всички инстанции. Текуща реформа на гражданското съдопроизводство предвижда допълнително затягане на критериите за допустимост на жалбите, опростени процедури по гражданските дела на всички инстанции и разубеждаващи мерки срещу злоупотреба с предявяването на съдебни искове.

               (16)

               Няколко показателя потвърждават, че корупцията продължава да бъде сериозен проблем в Италия въпреки приетите досега реформи. Отдавна необходимата реформа на правилата относно давностните срокове, която да засили борбата с корупцията, е висяща от 2014 г. насам. В сегашния си вид правилата относно давностните срокове водят до голям брой случаи, при които давностният срок изтича след присъдата на първоинстанционния съд. Освен това националният орган за борба с корупцията има ограничени финансови и човешки ресурси за упражняването на своите правомощия, а рамката за предотвратяване продължава да бъде разпокъсана.

               (17)

               Всеобхватен закон за реформа на публичната администрация бе приет през 2015 г. Той има потенциал да повиши ефикасността и ефективността на публичната администрация. Въпреки това след решението на Конституционния съд от ноември 2016 г., което обяви за противоконституционна процедурата, следвана при приемане на някои изпълнителни законодателни укази, осъществяването на ключови елементи на реформата все още е в процес на изчакване. По-специално решението се отнася до три основни области на реформи: местните обществени услуги, заетостта в обществения сектор и държавните предприятия. Необходими са нови законодателни инициативи за реформа на местните обществени услуги и заетостта в обществения сектор на управленско равнище, той като крайният срок на техните укази изтече през ноември 2016 г. По отношение на държавните предприятия указът, приет преди решението на Съда, трябва да бъде изменен. Целта на реформата е да се намали броят на предприятията, които са публична собственост, да се подобри тяхната ефективност и да се гарантира, че работят при същите правила, както частните предприятия. Осъществяването на планираната приватизация също би допринесло за рационализирането на държавните предприятия.

               (18)

               Рамковите условия за конкуренция също остават неблагоприятни. По-специално годишният закон за конкуренцията от 2015 г. все още не е приет. Съществуват значителни пречки пред конкуренцията в определени сектори, като например в областта на регулираните професии, концесиите, обществените поръчки и системата за издаване на разрешения, както и местните обществени услуги, включително транспорта. По-конкретно постигнатият напредък в насърчаването на ефективното, прозрачно и конкурентоспособно функциониране на пазара на обществен транспорт, по-специално за железопътния транспорт по държавни концесии, все още е много ограничен. Съгласно нов показател, разработен от Комисията, степента на рестриктивност в Италия е по-висока от среднопретеглената стойност за Съюза за повечето анализирани професии. Като част от пакета от мерки за преодоляване на пречките на пазарите на услуги, през януари 2017 г. бяха формулирани конкретни насоки по отделни професии за решаването на този въпрос, издадени в Съобщение на Комисията относно препоръки за реформи при регламентирането на професионалните услуги.

               (19)

               Големият обем на необслужвани заеми в банковия сектор продължава да бъде пречка за печалбите на банките и способността им да генерират капитал на вътрешно равнище. Това се отразява неблагоприятно върху кредитирането, по-специално за малките предприятия. Политическите инициативи, предприети досега, все още не са довели до значително намаляване на необслужваните заеми. Насоките за надзора върху управлението на необслужваните заеми на национално равнище все още са недостатъчно развити, а средните и малките банки продължават да бъдат по-уязвими от големите кредитни институции. Поради това Комисията ще следи изпълнението на реформата на корпоративното управление на най-големите банки (popolari) и на малките взаимоспомагателни банки, което е от ключово значение за консолидиране на банковата система. Неотдавна бяха предприети мерки за реформи, но рамката за обявяване в несъстоятелност и изпълнението на обезпеченията продължава да бъде недостатъчна за бързо уреждане на необслужваните заеми и преструктуриране, особено що се отнася до малките и микропредприятията. В момента парламентът обсъжда проект на закон за изпълнение, насочен към модернизиране и рационализиране на инструментите за несъстоятелност и изпълнение, който би могъл да спомогне за преодоляване на съществуващите недостатъци и да допринесе за развитието на вторичен пазар на дълга в Италия.

               (20)

               Въпреки че се наблюдава постепенно подобрение на пазара на труда, подкрепено от реформи, дългосрочната и младежката безработица остават високи (съответно 6,7 % и 38 % през 2016 г.), а над 1,2 милиона млади хора не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Въпреки че има значителен напредък в изпълнението на Гаранцията за младежта (9), продължават да съществуват някои предизвикателства за осигуряване на по-ефективно и цялостно изпълнение. Делът на бенефициерите по гаранцията за младежта, които все още работят, учат, чиракуват или стажуват шест месеца след края на програмата, е по-висок от средната стойност за Съюза. При все това степента на достигане до целевата група от населението все още е ниска, а регионалните различия при реализирането на гаранцията все още са съществени. Реформата на активните политики на пазара на труда, включително неговата система на управление, все още е на ранен етап и службите по заетостта продължават да бъдат слаби, с големи разлики на регионално равнище. Обучението за възрастни не е достатъчно развито, което може да има отрицателно влияние за нискоквалифицираните хора на пазара на труда.

               (21)

               Участието на жените на пазара на труда е слабо и техният потенциал като работна сила остава до голяма степен неизползван. Равнището на заетост сред жените е сред най-ниските в Съюза. Някои характеристики на данъчната и осигурителната система продължават да са пречка за втория член на домакинството да участва в работната сила, а достъпът до финансово достъпни услуги за предоставяне на грижи (за деца и хора в напреднала възраст) остава ограничен, с големи разлики на регионално равнище. Отпускът по бащинство е сред най-ниските в Съюза.

               (22)

               Договарянето на второ ниво не е широко използвано. Това затруднява ефективното разпределение на ресурсите и гъвкавостта на заплатите спрямо местните икономически условия. Причина за това са и съществуващите рамкови правила и практики за колективно договаряне, които оставят малко възможности за договаряне на второ ниво. Все още не се прилагат споразуменията, подписани от социалните партньори от януари 2014 г. насам, установяващи процедури и критерии за изчисляване на представителността на синдикатите, които биха намалили несигурността в отношенията в отраслите. Данъчните облекчения за увеличаването на заплатите, свързано с производителността, не са доказали своята ефективност за значително разширяване на използването на договаряне на второ ниво.

               (23)

               Процентът на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, е значително над средното за Съюза равнище, най-вече за децата и хората с мигрантски произход. Съществуват също така значителни регионални различия. Известен напредък бе постигнат по отношение на националната стратегия за борба срещу бедността. Наскоро приетата схема за приобщаващ доход е положителна стъпка в посока към въвеждането на единен всеобхватен режим срещу бедността. Неговата ефикасност ще зависи от подходящото му прилагане с мобилизирането на подходящи ресурси (включително чрез рационализиране на различни социални обезщетения), подходяща насоченост чрез проверка на имущественото състояние, приоритетно разпределение за семействата с деца и ефективни процедури на местно равнище както при предоставянето на подпомагане на доходите, така и при предоставянето на интегрирани услуги. На този етап не е ясно дали финансовите ресурси ще бъдат достатъчни за справяне с предизвикателството на бедността в Италия. Намирането на допълнителни ресурси при спазване на бюджетните цели, намаляването на разпокъсаността на системата за социално подпомагане, рационализирането на социалните разходи и справянето с настоящата им тенденция към пенсиите, продължават да бъдат основни предизвикателства.

               (24)

               В рамките на европейския семестър за 2017 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Италия и го публикува в доклада за страната за 2017 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност за 2017 г., националната програма за реформи за 2017 г. и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Италия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Италия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

               (25)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2017 г., като становището му (10) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (26)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2017 г. и програмата за стабилност за 2017 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Италия да предприеме следните действия през периода 2017—2018 г.:

               1.

               Да продължи по пътя на значителна структурна корекция през 2018 г. в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, като вземе предвид необходимостта за засилване на текущото възстановяване и осигуряване на устойчивост на публичните финанси на Италия. Да осигури своевременно изпълнение на програмата за приватизация и да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да измести данъчната тежест от факторите на производство към данъци, които са по-малко вредни за растежа, по неутрален за бюджета начин чрез предприемане на решителни действия за намаляване на броя и обхвата на данъчните разходи, реформиране на остарялата кадастрална система и повторно въвеждане на данъка за първо жилище за домакинствата с високи доходи. Разширяване на задължителното използване на електронни фактури и плащания.

               2.

               Да намали продължителността на съдебния процес в гражданското правосъдие чрез ефективно управление на делата и чрез правила, гарантиращи процедурна дисциплина. Да активизира борбата срещу корупцията, по-специално като преразгледа правилата относно давностните срокове. Да завърши реформите на заетостта в обществения сектор и да повиши ефективността на държавните предприятия. Да приеме и приложи своевременно висящия закон за конкуренцията и да отстрани оставащите ограничения за конкуренцията.

               3.

               Да ускори намаляването на размера на необслужваните заеми и да увеличи стимулите за изчистване на счетоводния баланс и за преструктуриране, по-специално в сегмента на банките под национален надзор. Да приеме цялостна реформа на нормативната уредба за процедурата за обявяване в несъстоятелност и изпълнението на обезпеченията.

               4.

               С участието на социалните партньори да укрепи рамката за колективно договаряне, така че колективните трудови договори да отчитат по-добре местните условия. Да гарантира ефективни активни политики на пазара на труда. Да улесни започването на работа за вторите работещи членове на домакинството. Да рационализира социалните разходи и да подобри техния състав.

      Съставено в Брюксел на 11 юли 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         T. TÕNISTE

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  ОВ C 92, 24.3.2017 г., стр. 1.

      (4)  Регламент (ЕС) № 1174/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно принудителните мерки за коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси в еврозоната (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 8).

      (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методика.

      (7)  Тази сума се основава на общите бюджетни разходи в размер на 0,25 % от БВП, изчислени в програмата за стабилност за 2017 г., от които са приспаднати временните отклонения в размер на 0,03 % от БВП през 2015 г. и 0,06 % през 2016 г., вече предоставени. В своето становище относно проекта на бюджетен план на Италия за 2017 г. Комисията обяви, че ще има готовност да разгледа допълнително отклонение поради постоянния извънреден приток на бежанци в Италия, също във връзка със заседанието на Европейския съвет от октомври 2016 г., в което се признава „значителният принос, включително от финансово естество, направен от държавите членки по външните граници на Съюза през последните години“.

      (8)  В своето становище относно проекта на бюджетен план на Италия за 2017 г. Комисията счете, че разходите, предназначени за управление на извънредни ситуации, и превантивният инвестиционен план за защита от националната територия срещу сеизмични рискове имат интегриран характер. За следващите години като отговарящи на условията за евентуални допълнителни временни отклонения ще бъдат считани само положителните допълнителни промени на ресурсите, предназначени за тази цел.

      (9)  Препоръка на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (ОВ C 120, 26.4.2013 г., стр. 1).

      (10)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2013 година относно Националната програма за реформи на Чешката република за 2013 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чешката република за периода 2012—2016 г.

text:
               30.7.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 217/14

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

   от 9 юли 2013 година
   относно Националната програма за реформи на Чешката република за 2013 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чешката република за периода 2012—2016 г.
   2013/C 217/04
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнище държави членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

               (4)

               На 10 юли 2012 г. Съветът прие препоръка (3) („препоръката от 2012 г.“) относно националната програма за реформи на Чешката република за 2012 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Чешката република за периода 2012—2015 г.

               (5)

               На 28 ноември 2012 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на Европейския семестър за 2013 г. за координиране на икономическите политики. Отново на 28 ноември 2012 г. Комисията, въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4), прие втория Доклад за механизма за предупреждение, в който Чешката република не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 7 февруари 2013 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2013 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2013 г.

               (7)

               На 14 март 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за подпомагане на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 17 април 2013 г. Чешката република представи своята Национална програма за реформи за 2013 г., а на 26 април 2013 г. — своята Програма за конвергенция за периода 2012—2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките помежду им.

               (9)

               Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на Програмата за конвергенция Съветът е на мнение, че Чешката република е намалила номиналния дефицит с 1,4 % (5) от БВП между 2009 г. и 2012 г. благодарение на значителни мерки за консолидация, както и че на базата на сегашните очаквания страната е на път да коригира прекомерния дефицит. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на Програмата за конвергенция е реалистичен. Според Програмата за конвергенция реалният растеж на БВП се очаква да бъде съответно 0 % и 1,2 % през 2013 г. и 2014 г. в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. за съответно – 0,4 % и 1,6 % през 2013 г. и 2014 г. Целта на изложената в Програмата за конвергенция бюджетна стратегия е дефицитът по консолидирания държавен бюджет да бъде задържан под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. Целта за дефицита по консолидирания държавен бюджет от 2,8 % от БВП през 2013 г. е в съответствие със срока за коригиране на прекомерния дефицит, предвиден в препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. Прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. предвижда през 2013 г. и 2014 г. бюджетният дефицит да бъде съответно 2,9 % и 3 % от БВП. Съществува риск бюджетните резултати през 2013 г. да се окажат по-лоши от очакваното заради допълнителни корекции при възстановяването на средства на ЕС. От друга страна, еднократните приходи, свързани с планирания търг на нови честотни ленти за телекомуникациите, могат да доведат до бюджетни резултати през 2013 г., които са по-добри от очакваните.
               Програмата за конвергенция потвърждава предишната средносрочна цел за дефицит от 1 % от БВП, която адекватно отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Прогнозите са, че (преизчисленият) структурен бюджетен дефицит през 2014 г., 2015 г. и 2016 г. ще се увеличи съответно с 0,3 %, 0,2 % и 0,5 % от БВП; затова в програмата не се предвижда корекция за постигане на средносрочната цел, което не е в съответствие с Пакта за стабилност и растеж. През 2014 г. темпът на растеж на бюджетните разходи е в съответствие с целевия показател за разходите от Пакта за стабилност и растеж, но през 2015 г. и 2016 г. се отклонява съответно с 0,3 % и 0,5 % от БВП, предполагайки подобрение от 0,5 % от БВП в посока към средносрочната цел, което се оценява от Комисията като подходящо. Според Програмата за конвергенция се очаква през залегналия в нея период съотношението между дълга и БВП да продължи да расте, макар и със забавящи се темпове, и през 2016 г. да достигне 51,9 % от БВП.

               (10)

               На бързото и трайно възстановяване в Чешката република пречат неколкократните съкращения на публичните разходи за инвестиции. Гарантирането на способстващи за растежа разходи с висок мултиплициращ ефект, включително проекти, съфинансирани със средства на ЕС, не само би спомогнало да се подкрепи възстановяването, но би могло също така да допринесе за справянето с дългосрочните предизвикателства. Отреждането на приоритетно място на разходите за мерки за увеличаване на заетостта, научните изследвания и иновациите, образованието, заведенията за грижи за деца и инфраструктурните проекти би могло да произведе значителни ефекти по отношение на растежа. Същевременно е от ключово значение да се гарантират законосъобразността, редовността и ефективността на тези разходи.

               (11)

               Ограничен напредък бе постигнат през 2012 г. в областта на данъчната реформа. Въпреки че бе увеличен данъкът при прехвърляне на недвижимо имущество, не бяха предприети стъпки за повишаване на много ниското равнище на периодичните имуществени данъци. Изоставени бяха плановете за въвеждане на данък върху емисиите на CO2 и за премахване на освобождаването от акциз върху природния газ за отопление. Имплицитната данъчна ставка върху енергията е под средната за ЕС и данъците върху движението на превозни средства продължават да са много ниски. Структурни предизвикателства продължават да са налице и при данъчното облагане на труда, като по-специално засягат лицата с ниски трудови доходи и работещите на непълно работно време. Предприети бяха само малки стъпки за намаляване на различията в данъчното третиране на наетите и самостоятелно заетите лица. Чешката република също така разполага с възможности допълнително да повиши ефективността на своята данъчна администрация. Що се отнася до данъка върху доходите на физическите лица и корпоративния подоходен данък, правителството планира през 2015 г. да въведе Единно звено за събиране на данъците, чрез което би могла ефективно да се модернизира данъчната администрация и да се спомогне за намаляване на сложността на сега действащата система. Недостатък на реформата обаче представлява обстоятелството, че няма да бъдат хармонизирани данъчните основни за данъка върху доходите на физическите лица и вноските за здравно и социално осигуряване, като по този начин голяма част от потенциалните ползи от реформата ще останат нереализирани.

               (12)

               В Чешката република е налице липса на устойчивост от 5,0 % от БВП, което е над средното за ЕС равнище. Тази липса до голяма степен отразява прогнозните дългосрочни разходи, свързани със застаряването на населението, дължащи се на очакваните увеличения в разходите за пенсии и за здравеопазване и дългосрочни грижи. Законово установената пенсионна възраст бавно се увеличава, особено за мъжете. Увеличаването на действителната пенсионна възраст посредством привеждането на възрастта за пенсиониране или пенсионните доходи в съответствие с промените в продължителността на живота в сравнение със сега действащото законодателство значително би засилило устойчивостта на системата. Допълването на тези промени с преразглеждане на формулата за индексация, така че тя да се основава на цените, би довело до икономии, ако бъде приложено дългосрочно.

               (13)

               В разрез с препоръката от 2012 г. през 2013 г. правителството въведе предпенсионна схема, която дава възможност за получаване на пенсия до пет години преди достигането на законоустановената пенсионна възраст. Пенсиите по предпенсионната схема ще се изплащат от (третия) стълб на пенсионно осигуряване. Този стълб обаче получава значителна държавна субсидия чрез преки съвместни плащания и данъчно приспадане на вноските. Независимо дали, както очаква правителството, само ограничен брой лица реално ще изпълнят критериите за достъп до схемата, мярката позволява бенефициерите да използват натрупаната до момента публична субсидия за цел, която е в разрез с политиките за насърчаване на по-дълъг професионален живот.

               (14)

               Очакваният ръст на разходите за здравеопазване и дългосрочни грижи също значително допринася за разходите, свързани със застаряването на населението, и голямата липса на устойчивост. През последните години в Чешката република бяха проведени реформи за повишаване на ефективността на системата за здравеопазване чрез ограничаване на разходите и по-пазарно ориентирани решения. Въпреки това продължават да са налице проблеми. В сравнение с други държави членки при чешката система за здравеопазване има тенденция за прекомерен акцент върху болничните грижи, което поражда неефективност. Съществуват възможности предоставянето на грижи да се подобри по начин, който е най-подходящ от клинична гледна точка и най-ефективен от гледна точка на разходите, например чрез преминаване към приемане в деня на хирургическата операция и съкращаване на неуместната продължителност на престоя в болниците за активно лечение.

               (15)

               Неотдавнашни прогнози на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) сочат, че пълното сближаване на равнището на заетост на мъжете и жените би спряло прогнозираното намаляване на общата работна сила и би довело до увеличаване на БВП на глава от населението с цели 16,5 % до 2030 г. На 22 май 2013 г. правителството предложи проектозакон за въвеждането на „детски групи“, които да се ръководят от професионални детегледачки и да са придружени от фискални разходи за предоставящите грижи лица и участващите семейства. Това е крачка в правилната посока, но представлява само частичен отговор на въпроса. Поради продължаващия недостиг на детски заведения, особено за децата под три години, е необходимо допълнително увеличаване на бюджетната подкрепа за обществените предучилищни детски заведения. Пригодността за заетост и участието на пазара на труда на лицата в неравностойно положение също продължават да са проблем: съществуват възможности за повишаване на ефикасността и ефективността на обществените служби по заетостта.

               (16)

               В препоръката относно публичната администрация в препоръката от 2012 г. изрично беше спомената нуждата от повишаване на ефективността на публичната администрация и засилване на борбата с корупцията. Отбелязан бе обаче само ограничен напредък с приемането на приоритетните правни актове съгласно стратегията на Чешката република за борба с корупцията за периода 2011—2012 г. Приемането от правителството през януари 2013 г. на нова стратегия за борба с корупцията за периода 2013—2014 г. трябва да бъде последвано от спешното приемане на останалите приоритетни актове, като Закона за държавния служител. Този нов закон ще трябва по адекватен начин да разграничи политическите и неполитическите назначения, да гарантира независимостта на държавните служители и да създаде добре работеща система за професионално развитие за ограничаване на високото текучество на служителите. Чешката република постигна значителен напредък в прилагането на Закона за обществените поръчки, влязъл в сила през април 2012 г. Въпреки това местни органи докладваха за трудности при прилагането на закона. Що се отнася до усвояването на средствата на ЕС, до края на 2012 г. бяха изпълнени по-голямата част от мерките, включени в плана за действие за укрепване на системата за управление и контрол. Чешките органи обаче ще трябва да осигурят постоянния мониторинг на плана за действие.

               (17)

               В етапа на задължителното образование чешките ученици постигат резултати, които като цяло са на средно равнище според сравненията в международен план. При математиката и науката обаче образователните резултати с времето бързо са се влошили. Чешките власти реагираха с набор от мерки, свързан с изготвянето на минимални образователни стандарти, които да се използват за тестване на учениците в цялата страна. Чрез разработването на по-интегрирана система обаче, чрез която се гарантира осигуряването на системна подкрепа за учениците, учителите и училищата, отчитащи недостатъчни резултати на тестовете, би се осигурило допълнително повишаване на нивото на амбиция на реформата. Главното предизвикателство пред чешката система на висше образование е да гарантира, че растящият брой студенти получават уменията, необходими за успешно реализиране на пазара на труда. Обсъжда се реформа на Закона за висшето образование с цел да се въведат режими за диференцирано финансиране и да се подобри акредитацията. Това са уместни и амбициозни предложения, но реалният ефект от тях ще зависи от окончателния план за реформата. Властите също така планират да приемат преработени стандарти за оценяване за финансирането на научноизследователските институции. Увеличаването на дяла на показателите за качество, включително засилването на сътрудничеството с бизнес сектора, би помогнало на чешката система за научни изследвания и иновации да реализира по-високи постижения.

               (18)

               Чешката република е сред държавите членки с най-висок брой регулирани професии. През 2012 г. бе проведена обществена консултация във връзка с преразглеждането на нормативната уредба за професиите, като резултатите от нея ще бъдат представени през 2013 г. Това е важна стъпка за намаляване или премахване на бариерите пред онези професии, за които нуждата от регулиране не е доказана или в които то се счита за прекомерно (включително продължителността на задължителните стажове) и по-лесният достъп до които би могъл да генерира допълнителна заетост и растеж. Въпреки осъществените в последните години подобрения Чешката република все още е с енергийна интензивност, която е сред най-високите в Съюза, и с ниска енергийна ефективност на сградите.

               (19)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чешката република. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Чешката република, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—7 по-долу.

               (20)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Чешката република да предприеме следните действия през периода 2013—2014 г.:

               1.

               Да изпълни бюджета за 2013 г., както е предвидено, така че устойчиво да коригира прекомерния дефицит през 2013 г. и да осъществи структурната корекция, посочена в препоръките на Съвета в контекста на процедурата при прекомерен дефицит. За 2014 г. и след това, да укрепи и стриктно да изпълнява бюджетната стратегия, подкрепена с достатъчно конкретни мерки, за да осигури адекватна фискална консолидация за постигане на достатъчен напредък към средносрочната цел. Да отреди приоритет на разходите, благоприятстващи растежа, включително навреме да поеме задължения по оставащите проекти, съфинансирани със средства на ЕС съгласно настоящата финансова рамка.

               2.

               Да намали високото равнище на данъчното облагане на труда, като пренасочи облагането към области, които в по-малка степен пречат на растежа, като например периодичните данъци върху жилищата и данъците върху движението на превозни средства. Допълнително да намали разликите в данъчното третиране на наетите и самостоятелно заетите лица. Да подобри данъчната дисциплина и да намали разходите за спазване на данъчното законодателство, като въведе единното звено за събиране на данъците и хармонизира данъчните основи за данъка върху доходите на физическите лица и вноските за здравно и социално осигуряване.

               3.

               Да увеличи действителната пенсионна възраст посредством привеждането на възрастта за пенсиониране или пенсионните доходи в съответствие с промените в продължителността на живота и да преразгледа механизма за индексиране. Да придружи повишаването на пенсионната възраст с мерки, чрез които да се насърчи пригодността за заетост на по-възрастните работници, и да намали възможностите за ранно напускане на пазара на труда. По-конкретно да премахне публичната субсидия за предпенсионната схема. Да предприеме мерки, за да повиши значително ефективността на разходите в сектора на здравеопазването, по-специално за болничните грижи.

               4.

               Да положи допълнителни усилия за повишаване на ефикасността и ефективността на обществените служби по заетостта. Да увеличи значително достъпа до приобщаващи заведения за грижи за деца, като постави акцент върху децата на възраст до три години, както и участието на ромските деца, по-специално като приеме и приложи нормативната уредба за предоставянето на услуги при отглеждането на деца и укрепи капацитета на частните и публичните услуги при отглеждането на деца.

               5.

               Да осигури изпълнението на стратегията за борба с корупцията за периода 2013—2014 г. Да приеме закон за държавния служител, с който да се осигури стабилна, ефективна и професионална държавна административна служба. Да подобри управлението на средствата на ЕС за програмния период 2014—2020 г. Да укрепи капацитета за извършване на публични търгове на местно и регионално равнище.

               6.

               Да създаде широкообхватна рамка за оценяване в задължителното образование и да предприеме целеви мерки в подкрепа на училищата, които са назад в класирането по отношение на образователните резултати. Да приеме мерки за подобряване на акредитацията и финансирането на висшето образование. Да увеличи дяла на основаното на резултатите финансиране за научноизследователските институции.

               7.

               Използвайки резултатите от текущия преглед, да проведе реформа на регулираните професии, като намали или премахне бариерите пред достъпа до тях и резерва от дейности, в които те са неоснователни. Да предприеме допълнителни мерки за подобряване на енергийната ефективност на сградите и в сектора на промишлеността.

      Съставено в Брюксел на 9 юли 2013 година.

            За Съвета

            Председател

         R. ŠADŽIUS

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат и през 2013 г. с Решение 2013/208/ЕС на Съвета от 22 април 2013 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 118, 30.4.2013 г., стр. 21).

      (3)  ОВ C 219, 24.7.2012 г., стр. 17.

      (4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (5)  Дефицитът на консолидирания държавен бюджет за 2012 г. включва еднократното увеличение на дефицита, дължащо се на приемането на Закона за финансовото компенсиране на църквите (1,5 % от БВП).

      (6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.