               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 501 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Белгия
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Белгия

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие Съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на разпространението на COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на Белгия
                  5
                да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Също така той препоръча на Белгия, когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите.

               (3)В Препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната се посочва, че фискалните политики остават подкрепящи във всички държави членки от еврозоната през цялата 2021 г. и че мерките на политиката следва да бъдат съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат навременни, временни и целенасочени
                  6
               . Когато епидемичните и икономическите условия позволяват това, извънредните мерки следва постепенно да бъдат премахнати, като същевременно се води борба със социалните последици от кризата и въздействието ѝ върху пазара на труда. Следва да се провеждат фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно се увеличат инвестициите. Държавите членки следва да провеждат реформи, които засилват покритието, адекватността и устойчивостта на системата на здравеопазването и системата за социална защита за всички.

               (4)На 18 ноември 2020 г. Комисията прие становищата си относно проектите на бюджетни планове за 2021 г. на държавите членки от еврозоната, които се основаваха на качествена оценка на фискалните мерки. Комисията беше на мнение, че проектът на бюджетен план на Белгия като цяло е в съответствие с препоръките за фискалната политика, приети от Съвета на 20 юли 2020 г., както и че повечето мерки, включени в плановете, подпомагат икономическата активност в условията на съществена несигурност. Някои мерки обаче не изглеждат временни или да са съчетани с компенсаторни мерки.

               (5)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  7
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (6)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  8
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки със слаби рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазят финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (7)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  9
               .

               (8)На 30 април 2021 г. Белгия представи своята програма за стабилност за 2021 г. в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (9)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Белгия беше 9,4 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 114,1 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлиза на -7,5 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 4,5 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Освен това Белгия предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на 11,8 % от БВП.

               На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Белгия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, а нейният консолидиран държавен дълг надхвърли референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не намаля със задоволителни темпове. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита и критерият за дълга не са изпълнени.

               (10)Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен за 2021 г. и 2022 г. В програмата за стабилност се предвижда реалният БВП да нарасне с 4,1 % и 3,5 % съответно през 2021 г. и 2022 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. се предвижда малко по-висок реален растеж през 2021 г. и 2022 г. — съответно 4,5 % и 3,7 %, обусловен от по-големите инвестиции.

               (11)В своята програма за стабилност за 2021 г. правителството планира намаляване на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 9,4 % от БВП през 2020 г. на 7,7 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да нарасне на 116,4 % от БВП през 2021 г. спрямо 114,1 % през 2020 г. Според програмата промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) се очаква да възлезе на -6,1 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на 2,7 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Тези прогнози са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г.

               (12)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Белгия прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези силни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от Белгия през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Дискреционните бюджетни мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., са предимно временни или съпътствани от компенсаторни мерки.

               (13)Програмата за стабилност за 2021 г. все още не включва получаването на безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост. Междувременно в прогнозата на Комисията се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,2 % от БВП през 2021 г. и 0,3 % от БВП през 2022 г., като се следва същата хипотеза, използвана от Белгийското федерално бюро за планиране в неговата макроикономическа оценка на Механизма за възстановяване и устойчивост.

               (14)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  10
                и допълнен с още информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо, и подобно на подхода, възприет в оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните извънредни мерки бяха изключени от съвкупния размер на разходите. Тези временни извънредни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната икономическа ситуация и нормалната ситуация в областта на общественото здраве.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи.

               Поради това фискалната позиция след това се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и изключване на временните извънредни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (15)В програмата ѝ за стабилност за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Белгия да намалее на 4,5 % от БВП през 2022 г., главно поради спирането на повечето временни мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г., както и по-високите държавни приходи в резултат на подобряващата се макроикономическа ситуация. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да се стабилизира на равнище от 116 % от БВП през 2022 г. Тези прогнози са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г.

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. на инвестициите, финансирани от националния бюджет и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява в размер на -0,4 % от БВП
                  11
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 0,1 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта от БВП
                  12
               . Финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се прогнозира да имат експанзионистичен принос от 0,4 процентни пункта от БВП.

               (16)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на предизвикателствата, свързани с изменението на климата, и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (17)Според средносрочните бюджетни планове на програмата се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 4 % през 2023 г. на 3,7 % от БВП през 2024 г. Не се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се върне към стойности под 3 % от БВП през периода на програмата. Програмата не включва информацията, необходима за оценка на цялостната фискална позиция през 2023 г. и 2024 г.

               Настоящата прогноза за 10-годишния среден номинален потенциален растеж възлиза на 2¾ %
                  13
               . Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Белгия.

               (18)Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 116,7 % от БВП през 2023 г. на 117,4 % от БВП през 2024 г., изцяло вследствие на корекции наличности-потоци. С оглед на високото съотношение на дълга към БВП, което се прогнозира да намалее едва постепенно с течение на времето, съгласно последния анализ на устойчивостта на дълга се счита, че Белгия е изправена пред високи рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план
                  14
               .

               (19)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат с предимно качествен характер. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Съветът оцени програмата за стабилност за 2021 г. и последващите действия от страна на Белгия във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.

               ПРЕПОРЪЧВА НА БЕЛГИЯ:

               1.През 2022 г. да използва Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно провежда разумна фискална политика. Да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Белгия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2020 г. (ОВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 1).

                     (6)

                        Очаква се окончателно приемане от Съвета след одобрение от Европейския съвет. Текстът, договорен от Еврогрупата на 16 декември 2020 г., е на разположение на адрес: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/bg/pdf.

                     (7)

                     ОВ
                      L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

                     (8)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (9)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа на възстановяването и модернизиране на нашата икономика“, Брюксел, 2.6.2021 г. (COM(2021) 500 final).

                     (10)

                        По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде извършена подходяща оценка на фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

                     (11)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на по-висок растеж на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което е индикация за експанзионистична фискална политика.

                     (12)

                        Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, се очаква да имат неутрален принос.

                     (13)

                        По оценка на Комисията, следвайки общоприетата методика.

                     (14)

                        Вж. работния документ на службите на Комисията „Статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на програмите за стабилност и конвергенция за 2021 г.“.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори по споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство и съответен протокол между Европейския съюз, правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1.
                     КОНТЕКСТ НА ПРЕПОРЪКАТА

               •Основания и цели на предложението

               Комисията предлага да се проведат преговори за ново споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство (СПОУР) с Гренландия и съответен протокол, като двата документа да отговарят на нуждите на риболовния флот на Съюза и да са в съответствие с Регламент (ЕС) № 1380/2013 относно общата политика в областта на рибарството
                  1
                и със заключенията на Съвета от 19 март 2012 г. във връзка със Съобщението на Комисията относно външното измерение на общата политика в областта на рибарството.

               •Съгласуваност с действащите разпоредби в тази област на политиката

                  Действащото в момента Споразумение за партньорство в областта на рибарството между Европейския съюз и Гренландия (СПОР)
                     2
                   беше подписано на 28 юни 2007 г.
                     3
                  . Предлага се да се договори ново СПОУР с цел да бъдат включени някои разпоредби от Регламент (ЕС) № 1380/2013
                     4
                  , които не са обхванати от действащото СПОР.

                  Действащият понастоящем протокол
                     5
                   към СПОР, който е със срок на действие пет години, влезе в сила на 1 януари 2016 г.
                     6
                   и изтича на 31 декември 2020 г. В този протокол се определят възможностите за риболов, които се предоставят на флота на Съюза, и съответното финансово участие от страна на Съюза и корабособствениците от ЕС.

               Действащият протокол допуска флотът на ЕС да извършва улов в гренландски води на треска, дълбоководен морски костур, дънен морски костур, черна писия, скарида, гренадир и мойва при ориентировъчни годишни възможности за риболов в размер на 42 726 тона. В този улов участват корабите на осем държави членки (Дания, Естония, Франция, Германия, Латвия, Литва, Швеция и Обединеното кралство). ЕС също така прехвърля част от договорените квоти на Норвегия и на Фарьорските острови в замяна на достъпа на кораби на ЕС до техните води. Освен таксите, които риболовният флот на Съюза заплаща на Гренландия, ЕС плаща годишна компенсация в размер на 13 168 978 EUR (изчислена въз основа на референтни цени за всеки вид), в т.ч. финансов резерв от 1 700 000 EUR за евентуални допълнителни количества. В бюджета на ЕС са предвидени и 2 931 999 EUR за подпомагане на секторната политика в областта на рибарството на Гренландия.

                  Споразумението обхваща смесени видове. Разпределянето на квотите за държавите членки е предмет на разпоредбите за общия допустим улов и на регламента за квотите
                     7
                  . СПОУР спомагат за утвърждаването в международен аспект на целите на общата политика в областта на рибарството, като гарантират, че риболовните дейности на Съюза извън неговите води се основават на същите принципи и стандарти като принципите и стандартите, прилагани съгласно правото на Съюза. Наред с това споразуменията стимулират научното сътрудничество между ЕС и неговите партньори, насърчават прозрачността и устойчивостта с оглед на по-доброто управление на рибните ресурси, както и управлението чрез подкрепа за наблюдението, контрола и надзора на дейностите на националните и чуждестранните флотове и чрез финансиране на борбата с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов. СПОУР допринасят за устойчивото развитие на риболовната промишленост на местно равнище и за насърчаване на растежа и достойните условия на труд в морския сектор. Те укрепват позициите на Европейския съюз в международните и регионалните риболовни организации (в конкретния случай на Гренландия тези организации са Международният съвет за изследване на морето и Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO)
                     8
                  .

               •Съгласуваност с други политики на Съюза

                  Преговорите за ново споразумение и съответен протокол с Гренландия са съгласувани с външната дейност на ЕС, насочена към отвъдморските страни и територии, и по-конкретно с целите на Съюза по отношение на спазването на демократичните принципи и правата на човека.

               2.
                     ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕПОРЪКАТА

               •Правно основание

                  Правното основание за решението е член 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), с който се определя процедурата за водене на преговори и сключване на международни споразумения.

               •Субсидиарност (при неизключителна компетентност)

                  Не се прилага (изключителна компетентност).

               •Пропорционалност

                  Решението е пропорционално на целта.

               •Избор на инструменти

                  Инструментът е предвиден съгласно член 218, параграф 3 от ДФЕС.

               3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

               •Последващи оценки/проверки за пригодност на действащото законодателство

                  През 2019 г. Комисията извърши последваща оценка на действащото понастоящем СПОР с Гренландия и съответния протокол, както и предварителна оценка на тяхното евентуално подновяване. Заключенията са изложени в отделен работен документ на службите на Комисията.

                  В тях се посочва, че риболовният сектор на ЕС проявява силен интерес към извършването на риболов в Гренландия и че подновяването на споразумението и на протокола би допринесло за по-доброто управление на рибарството в региона.

                  За ЕС е важно да поддържа инструмент, позволяващ задълбочено секторно сътрудничество с държава, която — поради обхвата на риболовната зона под нейната юрисдикция — е водещ фактор в управлението на океаните в съответния подрегион. В съчетание с обмена на квоти с Норвегия и Фарьорските острови това ще позволи на ЕС да укрепи своята роля в риболова в скандинавския регион.

                  За корабите на ЕС това означава запазване на достъпа до риболовна зона, която е важна за използването на риболовни стратегии съгласно многогодишна международна правна рамка.

                  Що се отнася до органите на Гренландия, тяхната цел е да поддържат отношенията си с ЕС с оглед укрепване на управлението на океаните, като се ползват от специална секторна подкрепа, предвиждаща възможности за многогодишно финансиране в подкрепа на управлението на рибарството.

               •Консултации със заинтересованите страни

                  В рамките на оценката Комисията проведе консултации с държавите членки, представители на сектора и международни организации на гражданското общество, както и с органа за управление на рибарството и представители на гражданското общество на Гренландия.

               •Събиране и използване на експертни становища

                  Не се прилага.

               •Оценка на въздействието

                  Не се прилага.

               •Пригодност и опростяване на законодателството

                  Не се прилага.

               •Основни права

                  В предложените указания за водене на преговори,  приложени към решението, се препоръчва Комисията да договори включването в новото СПОУР на клауза относно последиците в случай на нарушаване на правата на човека и демократичните принципи.

               4.
                     ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

               В новия протокол се предвижда плащането на Гренландия на финансово участие. Съответните бюджетни средства под формата на бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания ще бъдат включвани ежегодно в бюджетния ред за споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство (11 03 01) и трябва също така да са съвместими с финансовото програмиране на приложимата многогодишна финансова рамка. Сумите за поетите задължения и плащанията са установени в годишната бюджетна процедура, включително в бюджетен ред „Резерви“ по отношение на протоколите, които все още не са влезли в сила към началото на годината
                  9
               .

               5.
                     ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ

               •Планове за изпълнение и механизми за мониторинг, оценка и докладване

                  Очаква се преговорите да започнат през четвъртото тримесечие на 2019 г.

               •Подробно разяснение на специфичните разпоредби на предложението

                  Комисията препоръчва следното:

                  Съветът да упълномощи Комисията да започне и проведе преговори за сключването на ново споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство с Гренландия и на съответен протокол;

                  преговорите да се провеждат в консултация със специалния комитет, в съответствие с ДФЕС; както и

                  Съветът да одобри указанията за водене на преговори, приложени към настоящата препоръка.

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за разрешаване на започването на преговори по споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство и съответен протокол между Европейския съюз, правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 218, параграфи 3 и 4 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               Споразумението за партньорство в областта на рибарството между Европейския съюз, от една страна, и правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия, от друга, и протоколът, уреждащ възможностите за риболов и финансовото участие, предвидени в споразумението
                  10
               , бяха подписани на 28 юни 2007 г.  След изтичането на срока на действие на посочения протокол беше подписан нов протокол, който започна да се прилага от 1 януари 2016 г.
                  11
               . Неговият срок изтича на 31 декември 2020 г.

               СПОР не обхваща някои разпоредби на Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  12
               .    С оглед на предстоящото изтичане на срока на действащия протокол следва също така да се определят възможностите за риболов и финансовото участие, които да се прилагат от 1 януари 2021 г. Поради това Комисията предлага договаряне на ново споразумение и съответен протокол, които отговарят на нуждите на флота на Съюза и са в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС) № 1380/2013.

               Поради това следва да започнат преговори с цел сключване на ново споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство и съответен протокол с правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Комисията се упълномощава да преговаря, от името на Съюза, по сключването на ново споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство и съответен протокол с правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия.

               Член 2

               Преговорите се провеждат в консултация с Работната група на Съвета по външна политика на рибарството въз основа на указанията за водене на преговори, съдържащи се в приложението към настоящото решение.

               Член 3

               Адресат на настоящото решение е Комисията.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 22).

                     (2)

                        ОВ L 172, 30.6.2007 г.

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/bg/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2007046&DocLanguage=en

                     (4)

                        Регламент (ЕС) № 1380/2013, част VI, дял II.

                     (5)

                        ОВ L 305, 21.11.2015 г., стр. 1.

                     (6)

                  https://www.consilium.europa.eu/bg/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en

                     (7)

                        Регламент (ЕС) 2019/124 на Съвета от 30 януари 2019 г. за определяне за 2019 година на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, приложими във водите на Съюза, както и за риболовните кораби на Съюза в някои води извън Съюза (ОВ L 29, 31.1.2019 г., стр. 1).

                     (8)

                  https://www.nafo.int/

                     (9)

                        Глава 40 (бюджетен ред 40 02 41 — „Резерви“) в съответствие с Междуинституционалното споразумение относно многогодишната финансова рамка (2013/C 373/01).

                     (10)

                        ОВ L 172, 30.6.2007 г.

                     (11)

                        https://www.consilium.europa.eu/bg/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en

                     (12)

                        Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 22).

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към
            Препоръка
            за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за разрешаване на започването на преговори по споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство и съответен протокол между Европейския съюз, правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               Указания за водене на преговори по споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство и протокол към него между Европейския съюз, правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия

               (1)Целта на преговорите е сключването на споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство (СПОУР) между ЕС и Гренландия и на съответен протокол в съответствие с Регламент (ЕС) № 1380/2013 и със заключенията на Съвета от 19 март 2012 г. във връзка със Съобщението на Комисията относно външното измерение на общата политика в областта на рибарството.

               (2)С посоченото СПОУР следва да се определят рамката и общите принципи и цели, които ще залегнат в основата на новото партньорство с Гренландия. Следователно споразумението трябва да съдържа клауза, с която се отменя действащото споразумение за партньорство в областта на рибарството между страните.

               (3)Новото партньорство трябва да насърчи устойчиво и отговорно рибарство, като същевременно гарантира взаимни ползи за ЕС и за Гренландия.  По-конкретно, в хода на преговорите Комисията трябва да се стреми към постигане на следните конкретни цели:

               ·осигуряване на достъп до риболовната зона на Гренландия, както и на необходимите разрешения за риболовния флот на ЕС да извършва риболов в тази зона;

               ·гарантиране на екологичната устойчивост на риболовните дейности и насърчаване на международното управление на океаните, като същевременно се вземат предвид най-добрите налични научни становища и съответните планове за управление, приети от регионалните организации за управление на рибарството. Риболовните дейности следва да бъдат насочени изключително към наличните ресурси, като се отчита риболовният капацитет на местния флот и се отделя специално внимание на далекомигриращия характер на съответните запаси;

               ·осигуряване на подходящ дял от излишъците от рибни ресурси, който да е изцяло съобразен с интересите на флота на ЕС, когато тези ресурси представляват интерес и за флотовете на трети държави;

               ·прилагане на еднакви технически условия спрямо всички флотове на трети държави, като се отчита възможното прехвърляне на квоти, договорени за ЕС, към други скандинавски държави;

               ·гарантиране, че финансовото участие на ЕС за достъп до рибните ресурси се основава на миналата и на очакваната бъдеща дейност на флота на ЕС в региона с оглед на най-добрите и най‑актуалните научни оценки;

               ·установяване на диалог за насърчаване на отговорната политика в областта на рибарството от страна на Гренландия във връзка с нейните цели за развитие, по-специално по отношение на управлението на рибарството, борбата с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов, както и контрола, наблюдението и надзора на риболовните дейности и предоставянето на научни становища;

               ·включване на клауза относно последиците в случай на нарушаване на правата на човека и на демократичните принципи;

               ·гарантиране, че протоколът ще помогне за насърчаването на растежа и достойните условия на труд в морския сектор, като се вземат предвид съответните конвенции на Международната организация на труда.

               (4)По-конкретно в протокола следва да се определят:

               ·възможностите за риболов (посочени по категории), които ще бъдат предоставени на флота на ЕС;

               ·финансовата компенсация за Гренландия и съответните условия на плащане; както и

               ·сумата, която ще бъде изплатена като секторна подкрепа, и механизмите за предоставянето ѝ.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 4.3.2020
            COM(2020) 91 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния
            {SWD(2020) 53 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 7 от него,

               като взе предвид препоръката на Комисията,

               като има предвид, че:

               (1)Съгласно член 126 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) държавите членки трябва да избягват прекомерния бюджетен дефицит.

               (2)Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и силен и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.

               (3)На [17 март] 2020 г. Съветът реши съгласно член 126, параграф 6 от ДФЕС, че в Румъния е налице прекомерен бюджетен дефицит.

               (4)В съответствие с член 126, параграф 7 от ДФЕС и член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета
                  1
                Съветът е длъжен да отправи препоръка до съответната държава членка с оглед преодоляване на прекомерния дефицит в определен срок. В препоръката се определя максимален срок от шест месеца, през който съответната държава членка да предприеме ефективни действия в тази насока. Освен това в препоръката за коригиране на прекомерния дефицит Съветът следва да изиска да бъдат постигнати годишни бюджетни цели, които съгласно прогнозата, на която се базира препоръката, съответстват на минимално годишно подобрение на структурното салдо (т.е. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните и другите временни мерки) от най-малко 0,5 % от БВП като целеви показател.

               (5)Според зимната прогноза на Комисията от 2020 г., допълнена с фискални променливи до 2022 г., се очаква през 2019 г. реалният растеж на БВП да бъде 3,9 %. Въз основа на допускане, че няма да има промяна в провежданата политика, Комисията прогнозира, че растежът на реалния БВП ще се забави, но ще остане значителен — 3,8 % през 2020 г. и 3,5 % през 2021 и 2022 г. От една страна, значителният фискален стимул, заложен в настоящите политики, ще продължи да дава известен тласък на частното потребление. От друга страна, ако бюджетният дефицит продължи да нараства, това ще подкопае доверието на потребителите и инвеститорите в устойчивостта на траекторията на растежа. В резултат на това инвестициите се очаква да намалеят, тъй като частните инвеститори вземат предвид нарастващите макроикономически дисбаланси. Очаква се през прогнозния период нетният износ да остане отрицателен, тъй като износът продължава да бъде засегнат от слабото външно търсене, докато вносът се подпомага от частното потребление. Това на свой ред би влошило допълнително и без това големия дефицит по текущата сметка.

               (6)На 10 декември 2019 г. правителството прие и изпрати до Парламента своята фискално-бюджетната стратегия за периода 2020—2022 г. (по-нататък наричана „фискалната стратегия“) с преразгледан бюджетен дефицит на сектор „Държавно управление“ от 3,8 % от БВП през 2019 г., т.е. надвишаващ референтната стойност от 3 % от БВП. Това преразглеждане в посока увеличение от първоначално планираните 2,8 % от БВП през 2019 г. се основаваше на данни за изпълнението на бюджета за тази година до този момент. Фискалната стратегия беше обнародвана на 18 декември 2019 г.

               (7)Прогнозата на Комисията от зимата на 2020 г., допълнена с фискални променливи до 2022 г., предвижда бюджетният дефицит на сектор „Държавно управление“ да остане над референтната стойност от 3 % от БВП за целия прогнозен период. Комисията предвижда бюджетен дефицит на сектор „Държавно управление“ в размер на 4,0 % от БВП през 2019 г., 4,9 % през 2020 г., 6,9 % през 2021 г. и 7,7 % през 2022 г. при допускане, че няма да има промяна в провежданата политика. Предвижда се структурният дефицит да се влоши с 1,0 % от БВП през 2019 г., с допълнителни 1,9 % от БВП през 2021 г. и с още 0,8 % през 2022 г. Увеличението на прогнозирания от Комисията дефицит се дължи главно на значителните увеличения на пенсиите, приети през лятото на 2019 г. По-високите разходи за пенсии ще допринесат с 0,9 процентни пункта от БВП за увеличението на дефицита през 2020 г., с 1,7 процентни пункта от БВП през 2021 г. и с 1,1 процентни пункта от БВП през 2022 г. Очаква се удвояването на надбавката за деца, което трябва да влезе в сила от август 2020 г., да доведе до годишни бюджетни разходи в размер на 0,6 % от БВП. В своята фискална стратегия правителството прогнозира бюджетен дефицит на сектор „Държавно управление“ в размер на 3,6 % от БВП през 2020 г., 3,4 % през 2021 г. и 2,8 % през 2022 г. Според прогнозите на правителството това ще доведе до структурна корекция от 0,3 % през 2020 г., 0,2 % през 2021 г. и 0,6 % през 2022 г. Корекцията във фискалната стратегия се основава предимно на разходите. По-специално разходите за трудови възнаграждения на наетите лица, за стоки и услуги и за капиталови разходи, които не са съфинансирани от ЕС, се очаква да намалеят като дял от БВП. Прогнозата за по-малък дефицит във фискалната стратегия в сравнение с прогнозата на Комисията се дължи на по-оптимистичните макроикономически прогнози, залегнали във фискалната стратегия, и на факта, че фискалната стратегия не отчита фискалното въздействие на някои приети мерки, докато планираното ограничаване на текущите разходи не е напълно подкрепено от приетите или оповестени по правдоподобен начин мерки и следователно не може да бъде взето изцяло предвид в прогнозата на Комисията.

               (8)Консолидираният държавен дълг в Румъния възлизаше на 34,7 % от БВП през 2018 г. Според прогнозата на Комисията консолидираният държавен дълг се очаква да нарасне до 46,6 % от БВП през 2022 г., следователно да остане под референтната стойност в Договора.

               (9)Съгласно член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 корекцията на прекомерния дефицит следва да бъде осъществена в годината, следваща годината на неговото установяване (в случая до 2021 г.), освен при наличието на особени обстоятелства. Планът за корекции следва да бъде определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 1467/97, като се вземат предвид икономическата и фискалната позиция на държавата членка.

               (10)В настоящата ситуация в Румъния са налице такива особени обстоятелства. Коригирането на прекомерния дефицит до 2021 г. ще изисква твърде рязка фискална корекция и ще доведе до значителна загуба на продукция. При план за корекции, който предвижда повече време за изпълнение, въпреки че все още се изискват значителни годишни корекции, въздействието върху растежа ще бъде по-плавно и ще бъде отчетен фактът, че бюджетната 2020 година вече е започнала. Структурните реформи, провеждани успоредно с фискалната консолидация, ще допринесат за гарантиране на трайна корекция на прекомерния дефицит. С оглед на това и като се вземе предвид икономическата и фискалната позиция на Румъния, е оправдано срокът за коригирането на прекомерния дефицит да бъде до 2022 г.

               (11)За да се постигне надеждна и устойчива корекция в този срок, Румъния трябва да постигне цел за номиналния дефицит по консолидирания държавен бюджет от 3,6 % от БВП през 2020 г., 3,4 % от БВП през 2021 г. и 2,8 % от БВП през 2022 г., което, въз основа на прогнозата на Комисията, съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  2
                от 8,2 % през 2020 г., 5,5 % през 2021 г. и 5,5 % през 2022 г. Този темп на растеж на нетните разходи ще бъде основният показател, използван за оценка на фискалното усилие, ако е необходим внимателен анализ. Съответната годишна корекция на структурното салдо е в размер на 0,5 % от БВП през 2020 г., 0,8 % от БВП през 2021 г. и 0,8 % от БВП през 2022 г. Въз основа на настоящата прогноза тези цели все още позволят годишно нарастване на реалните нетни разходи. Постигането на целите вероятно ще изисква преосмисляне на значителните законови увеличения на пенсиите и на други неотдавнашни мерки, водещи до рязко влошаване на дефицита при базовия сценарий.

               (12)Мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират трайна корекция, като същевременно са насочени към подобряване на качеството на публичните финанси и увеличаване на потенциала за икономически растеж на икономиката.

               (13)От 2016 г. насам Румъния системно и многократно се отклонява от фискалните правила, залегнали в националната фискална рамка, като по този начин ги прави до голяма степен неефективни. От решаващо значение е в бъдеще Румъния да гарантира пълното прилагане на националната фискална рамка.

               (14)В средносрочен и дългосрочен план рисковете пред постигането на стабилни публични финанси изглеждат големи, като те са предизвикани от високи бюджетни дефицити и разходи, свързани със застаряването на населението. Увеличенията на пенсиите, въведени през лятото на 2019 г. и предвидени да влязат в сила през периода 2019—2021 г., играят голяма роля за тези рискове. Това потвърждава спешната необходимост от пълно възстановяване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси,

               ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               (1)Румъния следва да преодолее прекомерния дефицит най-късно до 2022 г.

               (2)Румъния следва да постигне целеви номинален дефицит по консолидирания държавен бюджет от 3,6 % от БВП през 2020 г., 3,4 % от БВП през 2021 г. и 2,8 % от БВП през 2022 г., което съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 8,2 % през 2020 г., 5,5 % през 2021 г. и 5,5 % през 2022 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,5 % от БВП през 2020 г., 0,8 % от БВП през 2021 г. и 0,8 % от БВП през 2022 г.

               (3)Румъния следва да определи и стриктно да приложи мерките, необходими за постигане на корекцията на своя прекомерния дефицит до 2022 г. Мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират трайна корекция, като същевременно подкрепят растежа. Румъния следва да използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита.

               (4)Съветът определи 15 септември 2020 г. като крайния срок, в който Румъния следва да предприеме ефективни действия и в съответствие с член 3, параграф 4а от Регламент (ЕО) № 1467/97 да докладва подробно за консолидационната стратегия, предвидена за постигане на поставените цели. След тази дата органите на Румъния следва да докладват за напредъка по прилагането на препоръките най-малко на всеки шест месеца до пълното преодоляване на прекомерния дефицит.

               В допълнение румънските органи следва да гарантират пълното прилагане на своята национална фискална рамка. За да се допринесе за успеха на стратегията за фискална консолидация, важно е също така фискалната консолидация да бъде съпроводена с цялостни структурни реформи в съответствие с препоръките, които Съветът отправи към Румъния в рамките на европейския семестър, и по-специално препоръките, свързани с процедурата при макроикономически дисбаланси.

               Адресат на настоящата препоръка е Румъния.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6.

                     (2)

                        Нетните първични разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 20.5.2020
            COM(2020) 524 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Словения за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2020 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Словения за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2020 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 17 декември 2019 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Словения не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната.

               (2)Докладът за Словения
                  2
                за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бе оценен напредъкът на Словения по изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г.
                  3
               , последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на държавата по изпълнението на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Тя застрашава работните места на хората, доходите им и стопанската дейност на предприятията. Тя доведе до голямо икономическо сътресение, което вече оказва значително отрицателно отражение върху Европейския съюз. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение
                  4
               , в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

               (4)Няколко държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

               (5)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  5
               . Клаузата, както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 1 от Регламент (ЕО) 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) 1467/97, улеснява координирането на бюджетните политики във времена на сериозен икономически спад. В своето съобщение Комисията споделя становището на Съвета, че предвид очаквания сериозен икономически спад в резултат на разпространението на COVID-19, действащите условия позволяват да се задейства клаузата. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективната част на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

               (6)Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като наред с другото се интегрират зеленият преход и цифровата трансформация и се извадят всички поуки от кризата.

               (7)Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага единният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на единния пазар, трябва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор, като тази готовност включва по-специално подобрени стратегии за покупка, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи. Тези елементи са изключително важни за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

               (8)Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби
                  6
               , предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната година 2020—2021 държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Словения се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на хората и секторите, които са в най-затруднено положение.

               (9)[Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията да бъде неравномерно в различните региони на Словения поради различните модели на специализация и концентрация на икономическите дейности. Това води до съществен риск от задълбочаване на вече наблюдаваната тенденция на увеличаване на различията между столицата и останалата част на страната. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на сближаване между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

               (10)На 30 април 2020 г. Словения представи своята национална програма за реформи за 2020 г. и своята програма за стабилност за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (11)Спрямо Словения понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга.

               (12)На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Словения да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  7
                не надвишава 3,1 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция в размер на 0,65 % от БВП. Цялостната оценка на Комисията потвърждава значително отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2019 г. и през 2018 г. и 2019 г., взети заедно. С оглед на задействането на общата клауза за дерогация обаче не е оправдано предприемането на по-нататъшни стъпки в рамките на процедурата за значително отклонение за Словения.

               (13)В своята програма за стабилност за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши, преминавайки от излишък в размер на 0,5 % от БВП през 2019 г. към дефицит от 8,1 % от БВП през 2020 г. След намалението, достигнало 66,1 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за стабилност за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 82,4 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с високата степен на несигурност, породена от пандемията от COVID-19.

               (14)В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Словения прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен хора и сектори. Съгласно програмата за стабилност за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 4,4 % от БВП. Мерките включват режими на работа при непълно работно време за временно съкратени служители и самостоятелно заетите лица (2,3 % от БВП), по-високи разходи за здравеопазване (0,5 % от БВП), компенсации за работници, останали на работното място (0,4 % от БВП), кризисен бонус за служители в публичния сектор (0,4 % от БВП), отсрочени данъци (0,4 % от БВП) и финансова помощ за уязвими групи (0,2 % от БВП). Освен това Словения обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за подпомагане на ликвидността на предприятията. Според програмата за стабилност за 2020 г. те се оценяват на 5,1 % от БВП. Тези мерки включват гаранции по заеми (4,8 % от БВП), отсрочени данъци (0,2 % от БВП) и освобождаване от социалноосигурителни вноски за самостоятелно заетите лица (0,1 % от БВП). Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. обаче всички отсрочени данъци се разглеждат като мерки за ликвидност без отрицателно въздействие върху бюджета през 2020 г. Като цяло предприетите от Словения мерки са в съответствие с насоките, изложени в Съобщението на Комисията относно координирани икономически мерки в отговор на пандемията от COVID-19. Цялостното прилагане на тези мерки, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволяват това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

               (15)Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непромененa политикa се предвижда салдото на Словения по консолидирания държавен бюджет да бъде -7,2 % от БВП през 2020 г. и -2,1 % от БВП през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне 83,7 % от БВП през 2020 г. и 79,9 % през 2021 г.

               (16)На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, вследствие на планираното от Словения нарушение на прага на дефицита в размер на 3 % от БВП през 2020 г. Като цяло, в анализа се предполага, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, не е изпълнен.

               (17)Словения обяви епидемията от COVID-19 на 12 март 2020 г. по своя Закон за заразните болести и предприе мерки в областта на общественото здраве, за да ограничи разпространението на вируса. Това включваше координиране на съответните роли на службите за обществено здраве, за първични и вторични грижи и на други служби, както и въвеждане на подходящ протокол за тестване. Успоредно с това Словения въведе строги мерки за изолация при домашни условия, като същевременно остави отворени хранителните магазини, аптеките, банките, бензиностанциите и пощенските станции. Мерките за общественото здраве и изолация при домашни условия помогнаха на Словения да предотврати през първата вълна (март-май) броя на сериозно болните, който надхвърля капацитета на здравната система на страната. Поради мерките за изолация в домашни условия много дружества закриха временно или намалиха своята дейност. В една отворена и ориентирана към износа икономика като словенската смущенията във веригата на доставки и намаленото търсене на продукти в световен мащаб оказаха особено силно въздействие върху растежа. Като се има предвид несигурността по отношение на икономическото развитие, се отлагат много инвестиционни решения в частния сектор. Тъй като транспортът и туризмът, два от най-важните сектори на Словения, се очаква да са най-засегнати през 2020 г., с понижение от 70 % през 2020 г., се прогнозира много рязък спад на БВП.

               (18)До края на април 2020 г. органите приеха два пакета от мерки за компенсиране на сътресенията, причинени от COVID-19
                  8
                . Първият пакет за смекчаване на последиците от кризата на стойност около 3,1 милиарда евро, равняващ се на около 6,4 % от БВП, е насочен основно към защитата на работните места и социално уязвимите групи. Държавата покрива обезщетенията за заплащане, обезщетенията за болест и вноските за социално осигуряване за временни съкращения, както и вноските за пенсионно осигуряване на служители, които остават на работното си място. За да се облекчат ограниченията по отношение на ликвидността на предприятията и домакинствата, обслужването на заемите може да бъде отложено за срок до 12 месеца. Вторият пакет, който възлиза на около 2 милиарда евро, равняващ се на около 4,2 % от БВП, предоставя основно помощ за осигуряване на ликвидност на предприятията. Пакетът включва схема за държавна гаранция чрез банки, която дава възможност за предоставяне на заеми на големи предприятия, гарантирани от държавата до 70 % от главницата, и заеми за малки и средни предприятия (МСП), гарантирани до 80 %. Отсрочването на данъчните плащания и освобождаването от социалноосигурителни вноски, както и ускоряването на договорните плащания от страна на публичните органи трябва да помогнат на предприятията да облекчат проблемите си с ликвидността и достъпа до финансиране.

               (19)С нарастващото търсене на здравни услуги в началото на разпространението на COVID-19 Словения бе изправена пред предизвикателства, свързани с осигуряването на достатъчен капацитет в областта на здравеопазването. Разпространението на вируса разкри структурни проблеми в здравната система. Относително ниската гъстота на лекарите например е допълнително предизвикателство в борбата с епидемията. Поради това е важно да се наемат повече обучени здравни работници, да се защитават условията им на труд и да се назначават там, където нуждите са най-големи. Въвеждането на инструменти за диагностика, тестове и инструменти за електронно здравеопазване, които дават възможност за проследяване и за телемедицина, е от решаващо значение. От значение са и целенасочените научни изследвания и иновативните решения, за да се помогне на службите за обществено здраве да събират и използват анонимизирани данни за вземане на информирани решения. Кризата подчертава необходимостта от защита на капацитета за финансиране на системите за здравеопазване и дългосрочни грижи, на които предстои да бъдат проведени структурни реформи. Навременното приемане и прилагане на нов закон за здравеопазването и здравното осигуряване, с който се разширяват финансовите източници на здравната система и се разработват финансови буфери, ще смекчи нестабилността на финансовите ресурси по време на икономическия цикъл. Липсата на закон за дългосрочните грижи ограничи способността на Словения да се бори с разпространението на COVID-19 в най-засегнатите заведения за грижи. Тъй като възрастните хора, хората с увреждания и хората с хронични заболявания са изложени на повишен риск от тежко заболяване поради вируса, са необходими допълнителни значителни усилия, за да се осигурят качествени услуги за дългосрочни грижи, добре интегрирани със здравните услуги.

               (20)Предизвиканата от COVID-19 здравна и икономическа криза оказа безпрецедентен натиск върху пазара на труда и системата за социална закрила на Словения. Според прогнозата на Комисията се очаква безработицата да нарасне до 7 % през 2020 г. и да се възстанови до 5,1 % през 2021 г. За да ограничи бързото увеличаване на безработицата в най-засегнатите сектори, Словения прие всеобхватен политически отговор, който съчетава превантивни мерки с мерки, които имат за цел да улеснят бързото завръщане на работниците на пазара на труда. Основните ответни мерки на политиката, направени след консултация със социалните партньори, следва да се съсредоточат върху постигането на устойчиво и справедливо възстановяване чрез укрепване на съществуващите активни политики на пазара на труда и схеми за задържане на персонала, включително режими на работа при непълно работно време и въвеждане на друга, обвързана със срокове, подкрепа за предприятията, като субсидии за заплати и освобождаване от социалноосигурителни вноски. Тези мерки ще спомогнат за намаляване на загубите на доходи за всички работници, включително упражняващите нестандартни форми на заетост, както и за самостоятелно заетите лица. Гъвкавите схеми на работа, включително гъвкавост на работното място (напр. разпоредби за дистанционна работа), гъвкавостта на работното време (напр. разпоредби за гъвкаво работно време) и гъвкавостта на работните организации (напр. вътрешни за предприятията служби) могат значително да подкрепят заетостта по време на мерките за изолация и при подновяването на икономическата дейност. Поддържането на предприемаческия дух ще бъде от решаващо значение за възобновяването на икономиката и за извършването на необходимите корекции след кризата. Поради това е особено важно да се подкрепят самостоятелно заетите лица, като се намалят административната тежест и финансовите недостатъци в сравнение с наетите служители.

               (21)За да се смекчат социалните последици от тази криза, от съществено значение е Словения да продължи да предоставя подходящ пакет от социални обезщетения. За тази цел ще бъде необходимо редовно наблюдение на въздействието на кризата върху бедността. Специално внимание следва да се обърне на възрастните хора, и по-специално на жените, при които процентът на изложените на риск от бедност или социално изключване беше по-висок от средния за ЕС още преди кризата. Изменението на пенсионното законодателство, прието от националното събрание през ноември 2019 г., се очаква да подобри адекватността на пенсиите за новите пенсионери, докато сегашните пенсионери, включително тези, които са на прага на бедността или под него, няма да се възползват от него. Допълнителната финансова помощ, предоставяна на организациите, работещи на първа линия, ще гарантира, че пандемията от COVID-19 не засяга непропорционално хората, изложени на риск от социално изключване, и че са удовлетворени основните им потребности, като хранене и здравни грижи.

               (22)През април 2020 г. бяха въведени мерки за ликвидност за предприятията, но все още съществуват жизнеспособни предприятия, като по-малки новаторски и бързо растящи дружества, чиито кредитни рейтинги все още не са достатъчно добре установени, за да имат право на гореспоменатите гаранции по заеми чрез банки. Вероятно ще е необходим по-добър достъп до алтернативно финансиране, включително финансови инструменти за дялово участие (напр. рисков капитал), особено в държави като Словения, където капиталовите пазари са недостатъчно развити. Съществуващите инструменти на Словения в областта на собствения капитал биха могли да бъдат средство за насочване на средствата за помощ към успешно излизащите от кризата предприятия, като новаторските МСП, стартиращите и разрастващите се предприятия, както е планирано от други държави членки. Прилагането на гаранциите, предвидени в правилата на ЕС, ще гарантира, че тези инжекции няма да се отразят неблагоприятно върху ефективността на предприятията или върху икономическата конкуренция.

               (23)Кризата, свързана с COVID-19, засегна сериозно способността на иначе жизнеспособни предприятия и домакинства да плащат сметките си. Ако не бъдат предприети действия, голяма част от частния сектор ще бъде изправена пред несъстоятелност. Сред мерките за ликвидност на предприятията словенското правителство въведе 12-месечен мораториум върху изплащането на обслужвани банкови кредити за нефинансови предприятия и домакинства. Ефикасността и ефективността на тази и на сходните мерки трябва да бъдат внимателно оценени и наблюдавани. Всяко неблагоприятно въздействие на мерките също следва да се коригира бързо, така че да се гарантира финансова стабилност по всяко време.

               (24)Предприятията в затруднение, и по-специално по-малките предприятия, се нуждаят не само от ликвидност и финансиране, но и от благоприятна бизнес среда. Това включва бързото и небюрократично прилагане на мерките за помощ, свързани с COVID-19, но не се ограничава до това. Високата регулаторна и административна тежест в страната причинява разходи, които затруднените предприятия не могат да си позволят в тези трудни времена. Намаляването на бюрокрацията, свързана например с разрешителните, задълженията за докладване и данъчните процедури, е ефективен начин за предоставяне на незабавна, осезаема помощ за предприятията, без да се натоварват националният бюджет и косвено данъкоплатецът. Модернизирането на правилата ще даде възможност на професионалистите да предлагат по-ефективни от гледна точка на разходите и новаторски услуги, от които предприятията се нуждаят сега. Словения създаде инструменти за намаляване на административната тежест, включително „единния документ“ и „теста за МСП“. Използването на тези инструменти вече може да бъде оптимизирано, за да се предостави незабавна помощ. Кризата ще постави допълнителен акцент върху уреждането на търговските спорове и наказателното преследване на икономическите престъпления. Ще е необходимо също така рамката на несъстоятелността да се съсредоточи в по-голяма степен върху избягването на случаи на неплатежоспособност, свързани с кризата, върху бързото прекратяване на дейността на нежизнеспособни предприятия, както и върху предоставянето на втори шанс на засегнатите лица.

               (25)За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се изтеглят напред във времето готови за изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. Постигането на напредък по отношение на зеления преход с устойчиви проекти, като оттеглянето от въглищните мини и производство на електроенергия от въглища, би могло да бъде една такава инвестиция. Инвестирането в зеления преход, както е описано в националния план в областта на енергетиката и климата на Словения, може да допринесе за краткосрочното стимулиране на възстановяването и средносрочния период след разпространението на COVID-19. Това може да включва увеличаване на сегашния нисък дял на възобновяемите енергийни източници, укрепване на енергийната инфраструктура, намаляване на замърсяването на въздуха, което е над средното равнище за ЕС в словенските градове, укрепване на кръговата икономика, подкрепа за социалното предприемачество и ускоряване на усилията за ограничаване на потенциалното въздействие върху най-засегнатите от прехода региони и сектори. Сегашният спад на емисиите би бил краткотраен, ако не се обърне достатъчно внимание на инвестициите за чиста енергия и за климата в пакетите за икономическо възстановяване, което би причинило изоставането на Словения по отношение на целите ѝ в областта на климата. Програмирането на Фонда за справедлив преход за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Словения да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната. Това ще позволи на Словения да използва този фонд по най-добрия начин.

               (26)За да може икономическото възстановяване да включва принципа на устойчивост, ще бъдат необходими инвестиции за по-нататъшното развитие на устойчивия транспорт, както и за подкрепа на обществения пътнически транспорт и на устойчивите връзки, особено за железопътния транспорт. Кризата, свързана с COVID-19, доведе до допълнителни предизвикателства за товарния и транзитния превоз и въпреки че Словения предприе необходимите действия и позволи потока от стоки — особено стоки от първостепенно значение, това ще окаже отрицателно въздействие върху икономическия растеж на страната.

               (27)Като част от стратегията за излизане от кризата и възстановяване ще бъде важно да се подкрепят инвестициите в научните изследвания и иновациите, което е основен двигател на производителността и икономическия растеж. Още преди кризата постиженията на Словения в областта на иновациите бяха оценени само като „умерени“, което забавя усилията ѝ да догони страните с най-добри резултати. На стопанския сектор се падат 75 % от разходите в областта на НИРД. Икономическият спад още веднъж поставя под риск НИРД и иновациите на предприятията. Относително ниските равнища на иновациите, особено от страна на МСП, забавят разработването и разпространението на новаторски бизнес процеси и решения, които се изискват от кризата, свързана с COVI-19. Необходими са инвестиции, за да се помогне на новаторските МСП, включително новосъздадените предприятия, чиито дейности включват нововъзникващи технологии и радикални иновации, да увеличат производството си. Сътрудничеството между академичните среди и бизнеса е предимно ограничено до средно- и високотехнологичните сектори. Значително варира ефективността на службите за трансфер на знания, създадени от научноизследователските организации и институциите за висше образование. Връзките между академичните среди и бизнеса са от съществено значение за успешното превръщане на знанията в иновации, за подобряването на резултатите в областта на научните изследвания и иновациите в страната и за стимулирането на икономическия растеж. Публичните разходи за НИРД бяха скромни и отчасти разчитаха на структурните фондове на ЕС. Възстановяването от тази криза ще изисква приоритизиране на публичните инвестиции в научни изследвания и иновации, включително технологични и приложни изследвания.

               (28)Цифровата трансформация ще бъде от ключово значение за икономическото възстановяване след кризата. Потенциалът на страната в тази област беше илюстриран от бързото въвеждане на схеми за работа от разстояние и онлайн търговски решения от някои словенски предприятия в началото на кризата. По-голяма цифровизация на бизнес моделите и производствените процеси би разширила тези трансформации, така че да обхванат повече сектори на икономиката. Словения може да използва съществуващите знания и отлични способности в областта на роботиката, изкуствения интелект и технологията на блок-веригата, за да подкрепи разрастването на цифровизацията, така че да обхване по-малко напредналите традиционни промишлени сектори. Повторното използване на широкия спектър от данни от обществения сектор, които понастоящем са на разположение, би могло да подкрепи иновациите и икономиката, основана на големи информационни масиви. Подобряването на цифровите умения на работниците би могло да повиши тяхната пригодност за заетост сравнително бързо и да подпомогне икономическото възстановяване. Въвеждането на лесни за ползване услуги за електронно управление и цифрови обществени услуги ще спомогне за допълнително намаляване на административната тежест за предприятията. Въпреки че вече съществуват редица онлайн публични услуги, за да се използват те повече от гражданите и предприятията, ще трябва да се положат усилия за повишаване на доверието на хората и за сигурността на онлайн трансакциите (напр. въвеждане на национален електронен идентификатор, елементи на киберсигурност и на неприкосновеността на личния живот). Високоскоростните и надеждни широколентови връзки (фиксирани и мобилни), включително в селските райони, са абсолютно необходими за разработването на основни онлайн социални и икономически услуги. Разгръщането на 5G зависи от навременното разпределяне на радиочестотния спектър за 5G.

               (29)Редовните учебни занятия за всички нива на образование са заменени с дистанционно обучение по време на мерките за изолация в домашни условия поради COVID-19. Обучението в интернет изисква подходяща цифрова инфраструктура, образователни материали и учители с необходимите умения и подкрепа за ефективно преподаване. Всички учащи, по-специално уязвимите групи, включително тези с увреждания и тези от селските райони, трябва да имат подходящ достъп до дистанционно обучение и достатъчни цифрови умения, за да могат да се възползват пълноценно от дистанционното обучение. Цифровите умения следва да заемат по-централно място в учебните програми, за да се подобрят уменията на работниците. Това ще позволи по-широко използване на дистанционната работа и на цифровите услуги, по-добро съответствие на цифровите умения с изискванията на пазара на труда, както и включването на уязвими групи, като възрастните хора или хората, живеещи в селски области.

               (30)Докато настоящите препоръки са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията и улесняването на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., приети от Съвета на 9 юли 2019 г., обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Тези препоръки продължават да бъдат актуални и тяхното изпълнение ще продължи да бъде наблюдавано през целия годишен цикъл на европейския семестър през следващата година. Това се отнася и до препоръките относно икономическите политики, свързани с инвестициите. Въпросните препоръки следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за преустановяване на мерките във връзка с настоящата криза.

               (31)Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. Държавите членки направиха преглед на напредъка по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) в своите национални програми за реформи за 2020 г. Гарантирайки цялостното изпълнение на препоръките по-долу, Словения ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

               (32)Тясната координация между икономиките в икономическия и паричен съюз е от ключово значение за бързото възстановяване от икономическите последици от COVID-19. Словения следва, като държава членка, чиято парична единица е еврото, и като се вземат предвид политическите насоки на Еврогрупата, да гарантира, че политиките ѝ са в съответствие с препоръките за еврозоната и координирани с тези на останалите държави членки от еврозоната.

               (33)В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словения и го публикува в доклада за държавата за 2020 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност за 2020 г., националната програма за реформи за 2020 г. и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Словения през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Словения, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (34)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2020 г., като становището му
                  9
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Словения да предприеме през 2020 г. и 2021 г. следните действия:

               1.В съответствие с общата клауза за дерогация, да предприеме всички необходими мерки за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и оказване на подкрепа за последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да гарантира устойчивостта на системата за здравеопазване и дългосрочни грижи, включително чрез осигуряване на подходящо снабдяване с медицински продукти от критично значение и преодоляване на недостига на здравни работници.

               2.Да осигури подходящо заместване на доходите и социална закрила. Да смекчи въздействието на кризата върху заетостта, включително чрез подобряване на схемите за работа при непълно работно време и чрез гъвкави схеми на работа. Да гарантира, че тези мерки осигуряват адекватна защита за работниците, упражняващи нестандартни форми на заетост.

               3.Да продължи бързо да прилага мерки за осигуряване на ликвидност и финансиране за предприятията и домакинствата и за намаляване на административната тежест. Да изтегли напред във времето изпълнението на проекти за публични инвестиции, които са в напреднал етап на развитие, и да стимулира частните инвестиции, за да се подкрепи икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите в областта на зеления и цифровия преход, по-специално в областта на чистото и ефективно производство и използване на енергията, екологичната инфраструктура, устойчивия транспорт, научните изследвания и иновациите, както и на разгръщането на 5G мрежата. Да насърчи цифровия капацитет на предприятията и да укрепи цифровите умения, електронната търговия и електронното здравеопазване.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 523 final.

                     (3)

                        ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 117.

                     (4)

                        СОМ(2020) 112 final.

                     (5)

                        СОМ(2020) 123 final.

                     (6)

                        Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5) и Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

                     (7)

                        Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (8)

                        Комисията прие Временна рамка за държавната помощ за такива мерки за помощ, която, наред с другото, включва предпазни мерки по отношение на жизнеспособността на предприятията; ОВ C 91I, 20.3.2020 г., стр.1.

                     (9)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.