title: Препоръка № 93/13/COL на Надзорния орган на ЕАСТ от 21 февруари 2013 г. относно координиран план за контрол с цел да се установи разпространението на измамните практики при търговията с някои храни

text:
               30.4.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 118/44

         ПРЕПОРЪКА № 93/13/COL НА НАДЗОРНИЯ ОРГАН НА ЕАСТ
   от 21 февруари 2013 г.
   относно координиран план за контрол с цел да се установи разпространението на измамните практики при търговията с някои храни
   НАДЗОРНИЯТ ОРГАН НА ЕАСТ,
   като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 109 от него и Протокол 1 към него,
   като взе предвид Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на Надзорен орган и Съд, и по-специално член 5, параграф 2, буква б) от него и Протокол 1 към него,
   като взе предвид акта, посочен в глава XII, точка 54щщщи от приложение II към Споразумението за ЕИП (Регламент (ЕО) № 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно официалния контрол, провеждан с цел осигуряване на проверка на съответствието със законодателството в областта на фуражите и храните и правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към животните), в съответствие с внесените в него поправки и изменения, и по-специално член 53 от него,
   Като взе предвид Решение № 75/13/COL на Надзорния орган на ЕАСТ от 19 февруари 2013 г., с което компетентният член на колегията се упълномощава да приеме окончателния вариант на препоръката, одобрен от Ветеринарния и фитосанитарен комитет на ЕАСТ (събитие № 663341),
   като има предвид, че:

               (1)

               С член 53 от Регламент (ЕО) № 882/2004 Надзорният орган на ЕАСТ („Органът“) се упълномощава при необходимост да препоръча изпълнението на координирани планове, организирани инцидентно, по-специално с оглед на определянето на преобладаващите опасности във връзка с фуражите, храните или животните.

               (2)

               С Директива 2000/13/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 20 март 2000 г. за сближаване на законодателствата на държавите членки относно етикетирането, представянето и рекламата на храните (1) се установяват разпоредбите на ЕИП, приложими по отношение на етикетирането на всички видове храни.

               (3)

               Съгласно Директива 2000/13/ЕО етикетирането и използваните методи не следва да въвеждат в заблуда потребителя, по-специално по отношение на характеристиките на храната и в частност нейното естество и идентичност. Освен това при липса на конкретни разпоредби на ЕИП или национални разпоредби търговското наименование следва да бъде обичайното наименование в държавата от ЕИП, в която се продава храната, или описание на храната, което е достатъчно ясно, за да позволи на купувача да определи истинското ѝ естество.

               (4)

               Освен това всички съставки трябва да бъдат посочени върху етикета на предварително опакованите храни, предназначени за крайните потребители или за заведенията за обществено хранене. По-конкретно, директно върху опаковките или прикрепените върху тях етикети на храните, съдържащи месо и предназначени за крайните потребители или за заведенията за обществено хранене, трябва също да са посочени животинските видове, от които е получено месото. В случай че дадена съставка се съдържа в наименованието на храната, нейното количество, изразено в проценти, трябва също да бъде посочено в списъка на съставките, за да се избегне въвеждането в заблуждение на потребителя по отношение на идентичността и състава на храната.

               (5)

               В Регламент (ЕО) № 853/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (2) се предвиждат допълнителни изисквания по отношение на етикетирането, приложими спрямо определени храни. По-конкретно в него се предвижда, че върху опаковките на продукти, предназначени за доставка на краен потребител, съдържащи мляно месо inter alia от еднокопитни животни, трябва да има текст, в който се посочва, че тези продукти трябва да бъдат сготвени преди консумация, ако и доколкото това се изисква от националните разпоредби на държавата членка, на чиято територия продуктът се пуска на пазара.

               (6)

               Съгласно раздел III от приложение II към Регламент (ЕО) № 853/2004 предприятията за хранителни продукти, които ръководят кланици, трябва да изискват, получават, проверяват и действат съобразно информацията за хранителната верига по отношение на всички животни, които не са дивеч и се изпращат или са предназначени да бъдат изпратени в кланицата. Съответната информация за хранителната верига следва да обхваща по-специално ветеринарномедицинските продукти, назначени на животните в рамките на определен период и със срок на прекъсване по-голям от нула, заедно с датите на назначаването и сроковете на прекъсване. Съгласно Регламент (ЕО) № 854/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. за определяне на специфичните правила за организирането на официален контрол върху продуктите от животински произход, предназначени за човешка консумация (3), се изисква, inter alia, официалният ветеринарен лекар да извършва одиторски и инспекционни задачи. По-конкретно, официалният ветеринарен лекар следва да провери и анализира съответната информация от документацията на стопанството на произход на животните, предназначени за клане, включително информацията за хранителната верига, и да вземе предвид документираните резултати от тази проверка и анализа при извършването на предкланичен и следкланичен преглед.

               (7)

               Официалните проверки, проведени от декември 2012 г. насам в редица държави — членки на Европейския съюз, показаха, че някои предварително опаковани продукти съдържат конско месо, което не е обозначено в списъка на съставките, посочен директно върху опаковката или върху етикета, прикачен към нея. Вместо това наименованията на някои от тези храни и/или придружаващият ги списък на съставките указваха наличието единствено на говеждо месо, въвеждайки в заблуда.

               (8)

               Съгласно член 17 от Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2002 г. за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, за създаване на Европейски орган за безопасност на храните и за определяне на процедури относно безопасността на храните (4) на всички етапи на производство, преработка и разпространение в рамките на контролираните от тях предприятия стопанските субекти в хранителната промишленост трябва да гарантират, че съответните храни отговарят на изискванията на законодателството в областта на храните, които се отнасят до тяхната дейност, и трябва да проверяват дали тези изисквания са спазени.

               (9)

               Конете са животински вид, който може да бъде отглеждан както за производството на храни, така и за други цели. Фенилбутазонът е ветеринарен лекарствен продукт, чието използване е разрешено само за животни, които не се отглеждат за производството на храни, в съответствие с Регламент (ЕС) № 37/2010 на Комисията от 22 декември 2009 г. относно фармакологичноактивните субстанции и тяхната класификация по отношение на максимално допустимите стойности на остатъчните количества в храните от животински произход (5). Поради това коне, които не са отглеждани за производство на храни и са били третирани с фенилбутазон в някакъв момент от живота си, не могат да влизат в хранителната верига. Предвид на измамните практики, свързани с необозначено върху етикета наличие на конско месо в някои хранителни продукти, е целесъобразно с превантивна цел да бъде установено дали коне, които не са отглеждани за производство на храни и са били третирани с фенилбутазон, са влезли в хранителната верига.

               (10)

               Поради това е необходимо Органът да препоръча на Норвегия и Исландия в продължение на един месец да изпълняват координиран план за контрол с цел да се установи разпространението на измамни практики при търговията с някои храни. Този период може да бъде удължен с два месеца.

               (11)

               Препоръчаният план за контрол следва да се състои от две действия.

               (12)

               Първото действие следва да включва подходящи проверки в търговската мрежа на дребно на храни, предназначени за крайните потребители или за заведения за обществено хранене и предлагани на пазара и/или етикетирани като съдържащи говеждо месо. Обхватът на тези проверки може да бъде разширен, така че да включва и други обекти (например хладилни складове). Целта на проверките е да се установи дали тези продукти съдържат конско месо, което не е надлежно обозначено върху етикета на опаковката, или — при храните, които не са предварително опаковани — дали информацията за наличие на конско месо е предоставена на потребителя или на заведенията за обществено хранене. Тези проверки следва да се извършват върху представителна извадка.

               (13)

               Съществуват надеждни методи, които позволяват с достатъчна степен на точност да бъде открито в проба наличието на протеини от недекларирани видове. Референтната лаборатория на Европейския съюз за животински протеини във фуражите може да предостави полезни съвети относно тези методи и тяхното използване. Компетентните органи на Норвегия и Исландия следва да бъдат приканени да разчитат на съветите на тази лаборатория, що се отнася до методите, които могат да бъдат използвани.

               (14)

               Второто действие следва да включва извършването на подходящи проверки в предприятията, обработващи конско месо, предназначено за консумация от човека, включително храни с произход от трети държави, с цел откриване на остатъци от фенилбутазон. Тези проверки също следва да се извършват върху представителна извадка, като се вземат предвид данните за производството и вноса. Целесъобразно е в този случай да се имат предвид методите, предвидени в Решение 2002/657/ЕО на Комисията за прилагане на Директива 96/23/ЕО на Съвета по отношение изпълнението на аналитични методи и тълкуването на резултати (6).

               (15)

               Норвегия и Исландия следва редовно да съобщават на Органа резултатите от тези проверки, за да бъдат оценени направените констатации и да се предприемат подходящи действия. Тези резултати ще бъдат съобщени на Европейската комисия.
               Мерките, предвидени в настоящата препоръка, са в съответствие със становището на Ветеринарния и фитосанитарен комитет на ЕАСТ, подпомагащ Органа.

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Норвегия и Исландия следва да приложат координиран план за контрол в съответствие с приложението към настоящата препоръка, състоящ се от следните действия:

               a)

               официални проверки на храните, предназначени за крайните потребители или за заведенията за обществено хранене и предлагани на пазара и/или етикетирани като съдържащи говеждо месо; както и

               б)

               официални проверки на конското месо, предназначено за консумация от човека, с цел откриване на остатъци от фенилбутазон.

      Съставено в Брюксел на 21 февруари 2013 година.

            За Надзорния орган на ЕАСТ

         Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

            Член на колегията

         Xavier LEWIS

            Директор

      (1)  Акт, посочен в глава XII, точка 18 от приложение II към Споразумението за ЕИП.

      (2)  Акт, посочен в глава I, точка 6.1.17 от приложение I към Споразумението за ЕИП.

      (3)  Акт, посочен в глава I, точка 1.1.12 от приложение I към Споразумението за ЕИП.

      (4)  Акт, посочен в глава XII, точка 54щщщв от приложение II към Споразумението за ЕИП.

      (5)  Акт, посочен в глава XIII, точка 13 от приложение II към Споразумението за ЕИП.

      (6)  Акт, посочен в глава I, точка 7.2.19 от приложение I към Споразумението за ЕИП.

      ПРИЛОЖЕНИЕ

         Координиран план за контрол с цел да се установи разпространението на измамни практики при търговията с някои храни

      I.   ДЕЙСТВИЯ И ОБХВАТ НА КООРДИНИРАНИЯ ПЛАН ЗА КОНТРОЛ
      Координираният план за контрол следва да се състои от две действия:

         ДЕЙСТВИЕ 1:   Проверки на храните, предлагани на пазара и/или етикетирани като съдържащи говеждо месо

      А.   Продуктов обхват

                  1.

                  Храните, предлагани на пазара и/или етикетирани като съдържащи говеждо месо (напр. мляното месо, месните продукти и предварително обработеното месо) и попадащи в следните категории:

                              а)

                              предварително опакованите храни, предназначени за крайните потребители или за заведенията за обществено хранене, които са етикетирани като съдържащи говеждо месо;

                              б)

                              храните, които се предлагат за продажба на крайните потребители или на заведенията за обществено хранене и които не са предварително опаковани, и храните, опаковани на мястото на продажба по искане на потребителя или предварително опаковани за пряка продажба, които се предлагат на пазара и/или са обозначени по друг начин като съдържащи говеждо месо.

                  2.

                  За целите на настоящия координиран план за контрол се прилага определението за „предварително опакована храна“, съдържащо се в член 1, параграф 3, буква б) от Директива 2000/13/ЕО.

                  3.

                  За целите на настоящия координиран план за контрол се прилагат определенията за „мляно месо“, „предварително обработено месо“ и „месни продукти“, съдържащи се в точки 1.13, 1.15 и 7.1 от приложение I към Регламент (ЕО) № 853/2004.

            Б.   Цел

      Компетентните органи на Норвегия и Исландия следва да извършват официални проверки, за да установят дали продуктите, посочени в точка А, съдържат конско месо, което не е надлежно обозначено върху етикета на опаковката, или — при храните, които не са предварително опаковани — дали информацията за наличие на конско месо е предоставена на потребителите или на заведенията за обществено хранене в съответствие със законодателството на ЕАСТ и, когато това е целесъобразно, с разпоредбите на националното законодателство.
      В.   Пунктове за вземане на проби и процедура

                  1.

                  Пробата следва да бъде представителна за съответните продукти и да обхваща различни видове продукти.

                  2.

                  Вземането на проби от продуктите следва да се извършва в търговските обекти за продажба на дребно (напр. супермаркети, по-малки магазини, месарници), като може да включва и други обекти (напр. хладилни складове).

            Г.   Брой на пробите и ред за тяхното вземане

      В таблицата по-долу е посочен ориентировъчният минимален препоръчителен брой на пробите, които да бъдат взети в посочения в част II срок. Компетентните органи на Норвегия и Исландия се приканват при възможност да вземат повече проби. Разпределението на пробите по държави е направено въз основа на данните за числеността на населението, като минималният брой е 10 проби от съответните продукти за държава и за календарен месец, както е посочено в част II.

                  Храни, предлагани на пазара и/или етикетирани като съдържащи говеждо месо

                  Държава на продажба

                  Ориентировъчен препоръчителен брой проби месечно

                  Норвегия

                  50

                  Исландия

                  10

            Д.   Методи

      За предпочитане е компетентните органи на Норвегия и Исландия да използват метода(ите), препоръчан(и) от референтната лаборатория на Европейския съюз за животински протеини във фуражите.

         ДЕЙСТВИЕ 2:   Проверки на конското месо, предназначено за консумация от човека

      A.   Продуктов обхват

      Месото от коне, магарета, мулета или катъри, прясно, охладено или замразено, класирано в Комбинираната номенклатура под код 0205 и предназначено за консумация от човека.
      Б.   Цел

      Компетентните органи на Норвегия и Исландия следва да извършват официални проверки за установяване на евентуалното наличие на остатъци от фенилбутазон в продуктите, посочени в точка А.
      В.   Пунктове за вземане на проби и процедура

      Вземането на проби от продуктите следва да се извършва в предприятията, в които се обработват продуктите, посочени в точка А (напр. кланици, гранични инспекционни пунктове).
      Г.   Брой на пробите и ред за тяхното вземане

      Препоръчителният минимален брой проби, които трябва да бъдат взети в срока, предвиден в част II, следва да бъде една проба на всеки 50 тона от продуктите, посочени в точка А, като минималният брой е 5 проби на държава.
      Д.   Методи

      Компетентните органи на Норвегия и Исландия следва да използват методи, валидирани съгласно Решение 2002/657/ЕО на Комисията. Тези методи могат да бъдат намерени на уебсайта на референтната лаборатория на Европейския съюз за остатъците от ветеринарномедицински продукти и замърсителите в храните от животински произход по отношение на остатъците, изброени в група А, точка 5 и група Б, точка 2, букви а), б) и д) от приложение I към Директива 96/23/ЕО (1).
      II.   ПРОДЪЛЖИТЕЛНОСТ НА ПРОВЕЖДАНЕТО НА КООРДИНИРАНИЯ ПЛАН ЗА КОНТРОЛ
      Координираният план за контрол следва да се изпълнява в продължение на един месец, считано от датата на приемането на настоящата препоръка, но не по-късно от 1 март 2013 г.
      III.   ДОКЛАДВАНЕ НА РЕЗУЛТАТИТЕ

                  1.

                  За всяко от действията, посочени в част I от настоящото приложение, компетентните органи Норвегия и Исландия следва да докладват в обобщен вид следната информация:

                              а)

                              брой на взетите проби по категории продукти;

                              б)

                              метод(и), използван(и) за анализ, и вид на извършения анализ;

                              в)

                              брой положителни резултати;

                              г)

                              последващи проверки, извършени във връзка с положителните резултати при продуктите, посочени в действие 1, точка А, в случаите, в които е установено наличие на конско месо, надвишаващо 1 %;

                              д)

                              последващи проверки, извършени във връзка с положителните резултати при продуктите, посочени в действие 2, точка А;

                              е)

                              резултати от последващите проверки;

                              ж)

                              във връзка с положителните резултати при продуктите, посочени в действие 2, точка А: държавата, в която съответното животно е сертифицирано за клане.

                        Докладът следва да бъде предаден на Органа в срок от 15 дни след изтичане на едномесечния срок, посочен в част II.
                  Докладът следва да бъде представен в съответствие с формата, указан от Органа.

                  2.

                  Чрез Системата за бързо предупреждение за храни и фуражи компетентните органи на Норвегия и Исландия следва незабавно да докладват на Органа за всички положителни резултати от официалните проверки, извършени във връзка с действия 1 и 2, посочени в част I.

                  3.

                  Освен това компетентните органи на Норвегия и Исландия следва да докладват на Органа за резултатите от всички проверки, извършени по тяхно искане от стопански субекти в хранителната промишленост. Тази информация следва да бъде придружена от данните, посочени в точка 1, и представена в съответствие с формата, указан от Органа.

         (1)  Акт, посочен в глава I, част 7.1, точка 2 от приложение I към Споразумението за ЕИП.


				|

		52014DC0401

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно прилагането на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото /* COM/2014/0401 final */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
прилагането
на общите
насоки за икономическите
политики на
държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и по-специално
член 136 във
връзка с член
121, параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на
Европейския
парламент и
на Съвета от 16
ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и
по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на
Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Икономическия
и финансов
комитет,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
икономическа
политика,
като
има предвид,
че:
(1)       Сегашната
икономическа
ситуация в
еврозоната
се
характеризира
с постепенно,
но все още
нестабилно
икономическо
възстановяване.
През 2013 и
началото на 2014
г. инфлацията
в еврозоната
спадна
значително и
в бъдеще се очаква
да нарасне
много бавно през
прогнозния
период,
което
отразява
съществуващото
забавяне в
еврозоната,
заедно с
продължаващите
корекции на
относителните
цени в
уязвимите икономики
и
продължаващото
повишаване
на обменния
курс на
еврото. Освен
това, докато
възстановяването
придобива все
по-широка
основа, различията
в страните от
еврозоната
остават
високи.
(2)       Еврозоната
е повече от
съвкупността
от своите
членове. Икономическата
и финансова
криза ясно показа
тесните
взаимовръзки
в нея и
подчерта
необходимостта
от по-силна
координация на
фискалните,
финансовите
и
структурните
политики на
членуващите
в нея
държави, за да
се гарантира
съгласувана
политика за
еврозоната
като цяло.
Държавите
членки от
еврозоната
се ангажираха
да проведат
набор от
широкомащабни
реформи и да
координират
политиката
си чрез
подписването
на Договора
за стабилност,
координация
и управление
в Икономическия
и паричен
съюз на 2 март 2012
г. Влизането
в сила през 2013 г.
на
регламентите
от „двойния
пакет" ще
даде
допълнителен
тласък на координирането
на
бюджетната и
икономическата
политика в
еврозоната.
Членовете на
еврозоната
носят
специфична
отговорност
за
ефективното
прилагане на
новата рамка
за
управление. Това
изисква
увеличен
партньорски
натиск за
подкрепа на
изпълнението
на националните
реформи,
оценка в
по-голяма
степен на
тези реформи
от
перспектива
на еврозоната,
интернализиране
на потенциалните
ефекти на
разпространение
и стимулиране
на
политиките
от особена
важност за доброто
функциониране
на ИПС.
(3)       Като
се има
предвид
високата
степен на взаимозависимост
между
държавите
членки от
еврозоната,
съществуват
потенциално
значими
ефекти на разпространение,
свързани с
прилагането
на структурните
реформи,
които трябва
да бъдат
взети
предвид, за
да се
гарантират
създаването
на оптимални
политики и
тяхното прилагане
индивидуално
от членовете
на
еврозоната и от
еврозоната
като цяло.
Например
едно по-съгласувано
действие при
прилагането
на реформите
би улеснило
необходимата
конвергенция
между
държавите
членки.
Ранното дискутиране
на плановете
за реформи на
държавите
членки от
еврозоната,
като се
надгражда
върху съществуващите
практики, и
ефективното
прилагане на
процедурата
за
макроикономическите
баланси са от
ключово
значение в този
аспект.
(4)       Едно
от ключовите
предизвикателства,
пред които е
изправена
еврозоната, е
да се намали
държавният
дълг, като се
следват
диференцирани,
ориентирани
към растеж фискални
политики,
като в същото
време се увеличи
потенциалът
за растеж на
еврозоната.
Благодарение
на усилията
за
консолидация
през
изминалите
години
фискалната
ситуация в
еврозоната
се подобри,
но редица
членове на
еврозоната
все още
трябва да
продължат с фискалните
корекции, за
да намалят
много високите
нива на
дълга. Всички
членове на еврозоната
трябва да
подобрят
качеството на
публичните
финанси с цел
увеличаване
на продуктивността
и заетостта.
(5)       Инвестициите
в еврозоната
намаляха
значително
през първата
фаза на
кризата и все
още не са
възстановили
средните си
стойности в
дългосрочен
план.
Тенденциите
за слаби
инвестиции
се дължат на
комбинираното
въздействие
на намаляването
на
задлъжнялостта
на частния
сектор,
финансовата
фрагментация
и на положените
необходими
усилия за
фискална
консолидация,
които
доведоха до
намаляване
на публичните
инвестиции. Увеличаването
на
инвестициите
в инфраструктурата
и уменията е
от основно
значение за
поддържането
на
възстановяването
и за
повишаването
на
потенциалния
растеж.
По-голямата
част от
инвестициите
трябва да
дойде от
частния
сектор, но
органите на
държавна
власт могат
да играят
важна роля в
създаването
на
благоприятстващи
условия.
(6)       В
еврозоната
кредитните
потоци за
реалната
икономика
продължават
да бъдат
слаби, а фрагментацията
на
финансовия
пазар е все още
висока,
въпреки
намаляването
на напрежението
по отношение
на държавния
дълг. Достъпът
до
финансиране,
по-специално
за МСП,
остава
предизвикателство
в много държави
членки, което
води до риск
от подкопаване
на
икономическото
възстановяване.
Това изисква
инициативи,
насочени към
възстановяване
на
кредитните
потоци,
разработване
на капиталовите
пазари и
стимулиране
на дългосрочното
финансиране
на
икономиката. Действия,
като
завършване
на
оздравяването
на балансовите
отчети на
банките,
продължаване,
където е
необходимо,
на процеса на
укрепване на
капиталовите
буфери,
анализ на
качеството
на активите и
стрес
тестове
помагат за установяването
на
евентуални
слаби места и
укрепват
доверието в
сектора като
цяло. По отношение
на банковия
съюз бе
постигнат значителен
напредък,
по-специално
с установяването
на Единния
надзорен
механизъм и сключването
на
споразумението
за Единния
механизъм за
преструктуриране.

(7)       Финансовата
криза разкри
наличието на
пропуски в
структурата
на
Икономическия
и паричен
съюз. На 28
ноември 2012 г.
Комисията
представи
подробен
план за
задълбочен и
истински
Икономически
и паричен
съюз с цел
започване на
дебат на
европейско
равнище. На 5
декември 2012 г.
председателят
на
Европейския
съвет, в
тясно сътрудничество
с
председателя
на Европейската
комисия,
председателя
на
Еврогрупата и
председателя
на
Европейската
централна банка,
представи
доклад,
основаващ се
на редица
идеи от
подробния
план на
Комисията и включващ
времева
рамка и
поетапен
процес към
изграждането
на
Икономическия
и паричен
съюз.
Европейският
парламент
изрази становището
си в своя
резолюция от
20 ноември 2012 г.
Оттогава
досега бяха
предприети
значителни
стъпки.
По-нататъшно
развиване на
ИПС ще
изисква
постепенен
подход,
съчетаващ дисциплина
и
солидарност.
Пакетът от
шест и пакетът
от два
законодателни
акта предвиждат
първи
преглед на
тяхното
прилагане до
края на 2014 г.,
ПРЕПОРЪЧВА
на държавите
членки от
еврозоната
да
предприемат
действия
индивидуално
и колективно,
без да се
накърнява
компетентността
на Съвета по
отношение на
координацията
на
икономическите
политики на държавите
членки, но
по-специално
в контекста
на
координацията
на
икономическата
политика в
рамките на
Еврогрупата,
за периода 2014—2015
г., с цел:
1.           Да се
насърчава и
следи, в
тясно
сътрудничество
с Комисията,
прилагането
на структурните
реформи в
областите,
които са
най-важни за
безпроблемното
функциониране
на
еврозоната, с
цел да се засилят
конвергенцията
и
коригирането
на вътрешните
и външните
дисбаланси.
Да се оцени и
стимулира
напредъкът в
изпълнението
на реформите
в държавите
членки от
еврозоната с
прекомерни
дисбаланси и
в държавите
членки от
еврозоната с
дисбаланси,
изискващи решителни
действия, за
да се
ограничи
разпространението
на
проблемите в
останалата част
от
еврозоната, и
да се
насърчат
подходящите
политики в
държавите с
големи излишъци,
за да се
оптимизира
положителният
ефект на разпространение.
Регулярно да
се провеждат
тематични
дискусии по
структурните
политики с
потенциално
значителен
ефект на разпространение,
като
вниманието
се съсредоточи
върху
намаляването
на голямата данъчна
тежест върху
труда и
реформирането
на пазарите за
услуги.
2.           Да се
координират
фискалните
политики на държавите
членки от
еврозоната, в
тясно сътрудничество
с Комисията,
по-специално
при оценката
на проектите
на бюджетни
планове, за
да се
гарантира
съгласувана
и ориентирана
към растеж
фискална
политика в
рамките на
еврозоната.
Да се
подобрят качеството
и
устойчивостта
на
публичните
финанси, като
се увеличат
материалните
и нематериалните
инвестиции
на
национално
равнище и на
равнището на
ЕС. Да се
гарантира укрепването
на
националните
фискални рамки,
включително
националните
фискални
съвети.
3.           Да се
осигури
устойчивостта
на банковата
система,
по-специално
като се
предприемат
необходимите
действия с
оглед на
прегледа на
качеството
на активите и
с оглед на
стрес
тестовете и
като се
приложат
регламентите
за банковия
съюз,
включително
относно
по-нататъшната
работа,
предвидена
през преходния
период за
ЕМП. Да
се
стимулират
инвестициите
от частния сектор
и да се
увеличи
кредитният
поток за икономиката
чрез
действия за
подобряване
на достъпа
на МСП до
кредитиране,
за
задълбочаване
на
капиталовите
пазари и за
възобновяване
на пазара на
секюритизация,
в съответствие
с предложенията
и с графика в Съобщението
на Комисията
относно
дългосрочното
финансиране
на
европейската
икономика.
4.           Да
се постигне
напредък в
задълбочаването
на
Икономическия
и паричен съюз
и да се
допринесе за
подобряване
на рамката за
икономическия
надзор в
контекста на прегледа,
предвиден за
края на 2014 г.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.
[2]               ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.
[3]               COM(2014) 401 final.


title: Препоръка на Съвета от 19 март 2007 година относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Седми ЕФР) за финансовата 2005 година

text:
               8.5.2007

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 103/2

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

   от 19 март 2007 година
   относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Седми ЕФР) за финансовата 2005 година
   (2007/C 103/02)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
   като взе предвид Четвъртата конвенция АКТБ-ЕО, подписана в Ломе на 15 декември 1989 г. (1), изменена със Споразумението, подписано в Мавриций на 4 ноември 1995 г. (2),
   като взе предвид Вътрешно споразумение 91/401/ЕИО относно финансирането и управлението на помощта от Общността по Четвъртата конвенция АКТБ-ЕО (3) за създаване на, наред с другото, Седмия европейски фонд за развитие (Седми ЕФР), и по-специално член 33, параграф 3 от него,
   като взе предвид Финансовия регламент от 29 юли 1991 г., приложим за финансовото сътрудничество за развитие по Четвъртата конвенция АКТБ-ЕО (4), и по-специално членове 69-77 от него,
   като разгледа приходните и разходни сметки и счетоводния баланс за операциите на Седмия ЕФР към 31 декември 2005 г. и доклада на Сметната палата за финансовата 2005 г., заедно с отговорите на Комисията (5),
   като има предвид, че:

               (1)

               По силата на член 33, параграф 3 от Вътрешното споразумение освобождаването от отговорност за финансовото управление на Седмия ЕФР се дава на Комисията от Европейския парламент по препоръка на Съвета.

               (2)

               Цялостното изпълнение на операциите на Седмия ЕФР през финансовата 2005 г. от страна на Комисията е било удовлетворително,

         ПРЕПОРЪЧВА на Европейския парламент да освободи Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Седмия ЕФР за финансовата 2005 година.

      Съставено в Брюксел, на 19 март 2007 година.

            За Съвета

            Председател

         H. SEEHOFER

      (1)  ОВ L 229, 17.8.1991 г., стр. 3.

      (2)  ОВ L 156, 29.5.1998 г., стр. 3.

      (3)  OВ L 229, 17.8.1991 г., стр. 288.

      (4)  OВ L 266, 21.9.1991 г., стр. 1.

      (5)  ОВ C 263, 31.10.2006 г., стр. 205.


title: Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Испания за 2014 година и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2014 година

text:
               29.7.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 247/35

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 8 юли 2014 година
   относно националната програма за реформи на Испания за 2014 година и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2014 година
   2014/C 247/08
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Европейския икономически и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               Въз основа на предложенията на Комисията, на 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

               (4)

               На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Испания за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Испания за периода 2012—2016 г. На 15 ноември 2013 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Испания за 2014 г.

               (5)

               На 13 ноември 2013 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. Комисията прие, въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Испания е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (7)

               На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Испания, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Испания е засегната от макроикономически дисбаланси, за които е необходимо наблюдение и решителни политически действия. По-специално, в няколко области бе постигнат напредък в коригирането на дисбалансите, определени миналата година като прекомерни, а връщането към положителен растеж намали рисковете. Въпреки това мащабът и взаимосвързаността на дисбалансите, по-специално високите равнища на вътрешния и външния дълг, както и високата безработица означават, че все още е налице уязвимост.

               (8)

               На 30 април 2014 г. Испания представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за стабилност за същата година. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (9)

               Целта на изложената в програмата за стабилност за 2014 г. бюджетна стратегия е до 2016 г. да бъде коригиран прекомерният дефицит, а през 2017 г. да бъде постигната средносрочната цел. В програмата за стабилност се потвърждава средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение, която е по-амбициозна от това, което се изисква в Пакта за стабилност и растеж. В програмата за стабилност се планира дефицитът да бъде сведен под 3 % от БВП през 2016 г., което отговаря на срока, посочен в препоръката на Съвета от 21 юни 2013 г. (6), като целта е дефицитът за 2014 г. да е под препоръчания (5,5 % от БВП срещу 5,8 % от БВП). Въпреки това годишното подобрение на (преизчисленото) структурно салдо, предвидено в програмата за стабилност, е под препоръчаната стойност за 2014 г. За 2017 г. в плана се предвижда достатъчен напредък към постигането на средносрочната цел, въпреки че това може да е недостатъчно за постигането ѝ през същата година, както е обявено в програмата за стабилност. В програмата за стабилност се предвижда през 2015 г. съотношението на държавния дълг към БВП да достигне върхова стойност от 101,7 % от БВП, а след това да започне да намалява. Като цяло бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, съответства само частично на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност, който не е изготвен или одобрен от независим орган, като цяло е реалистичен за 2014 г., но за 2015 г. има рискове от постигане на по-лоши резултати в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. За периода 2016—2017 г. темповете на растеж на БВП в програмата за стабилност изглеждат до известна степен оптимистични спрямо текущите оценки на потенциала за растеж на икономиката и останалите нужди от икономическо приспособяване след кризата.
               По тази причина изпълнението на плановете за коригиране на дефицита и дълга също е изложено на рискове от постигане на по-лоши резултати. Освен това все още не са достатъчно точни конкретните мерки в подкрепа на целите за номиналния дефицит от 2015 г. нататък, особено във връзка с промените в данъчното законодателство в контекста на планираните данъчни реформи. Други рискове са свързани с условните пасиви, както и с резултатите от планираните икономии на местно и регионално равнище. Въз основа на прогнозата на Комисията фискалната корекция през 2013—2014 г. е по-малка от 1,1 процентни пункта, изразена като (коригирана) промяна в структурното салдо (въпреки че тази цифра е завишена поради въведените наскоро промени в методиката за прогнозиране на потенциалното производство) и по-малка с 0,4 процентни пункта в сравнение с обема на мерките, счетени за необходими към момента на отправяне на препоръката по процедурата при прекомерен дефицит. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и въз основа на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че мерките за изпълнение на бюджетната стратегия трябва да бъдат допълнително конкретизирани и че са необходими допълнителни усилия за постигането на пълно съответствие с препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит.

               (10)

               Що се отнася до фискалната структура, напредък бе отбелязан по отношение на докладването за изпълнението на бюджета и в прилагането на корективни мерки спрямо административните органи, които не постигат съответствие. Въпреки това все още има възможност спрямо регионите, които не постигат съответствие, да бъдат задействани допълнителните механизми по правоприлагане, предвидени в Закона за бюджетна стабилност на Испания. На всички управленски равнища бяха приети нови мерки за налагането на 30 дневен среден период за разплащане с доставчици. През ноември 2013 г. със закон бе създадена независима фискална институция, а нейният председател бе назначен през февруари 2014 г. Институцията обаче не започна да функционира навреме, за да оцени програмата за стабилност за 2014 г. В националната Програма за реформи от 2014 г. се признава също нуждата да продължи подобряването на икономическата ефективност на разходите за здравеопазване и лекарства, например чрез централизиране на закупуването на фармацевтични продукти, преразглеждането на кошницата на услугите, въвеждането на цифрови клинични фишове или укрепването на управлението на здравните заведения. Тъй като се предвижда по-голямата част от бъдещата фискална консолидация да бъде осъществена чрез икономии на разходи, един систематичен преглед на разходите на всички управленски равнища би помогнал да бъдат определени областите, в които могат да бъдат постигнати икономии по благоприятен за растежа начин, като същевременно се вземат под внимание на нуждите на най-уязвимите.

               (11)

               През 2013 г. Испания прие нови мерки за намаляване на стимулите в корпоративното облагане за финансиране чрез задлъжняване. През 2013 г. Испания отбеляза също известен напредък в подобряването на спазването на данъчното законодателство чрез засилване на борбата срещу данъчните измами и недекларирания труд, но все още са налице значителни предизвикателства. През 2013 г. и 2014 г. Испания въведе също намаления на социалноосигурителните вноски при наемане на млади и нови служители. След като експертната комисия по данъчната реформа представи поръчания от правителството подробен доклад, властите възнамеряват да представят конкретни законодателни предложения през второто тримесечие на 2014 г. Съгласно Националната програма за реформи от 2014 г. предложенията ще са насочени към модернизиране на данъчната система, намаляване на пречките пред заетостта, насърчаване на събирането на приходите, благоприятстване на икономическото развитие, гарантиране на единството на пазара и принципа на бюджетна неутралност и повишаване на конкурентоспособността на испанската икономика, като същевременно се допринася за фискална консолидация. Замисълът и изпълнението на тази реформа ще бъде важно за бъдещите икономически перспективи и публичните финанси.

               (12)

               Финансовата стабилност нарасна с рекапитализацията и преструктурирането на банковия сектор и пълното изпълнение на програмата на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС) от юли 2012 г. за рекапитализация на финансовите институции, приключила на 22 януари 2014 г. При все това финансовият сектор в Испания все още е изправен пред значителни предизвикателства, които трябва да бъдат контролирани и управлявани внимателно. Освен това подобряването на условията за финансиране на банките се отразява само постепенно на финансирането на МСП. В бъдеще е важно да се гарантира, че продължава кредитирането на жизнеспособните сектори на икономиката и намаляването на задлъжнялостта в частния сектор. Властите предприеха редица мерки за подобряване на достъпа на предприятията до банковото и небанковото финансиране и за улесняване на преструктурирането на техния дълг, но са необходими допълнителни политически действия.

               (13)

               Пазарът на труда показва известни признаци на стабилизиране, а през 2014 г. се очаква и слабо възстановяване с нарастване на заетостта и намаляване на безработицата. Въпреки това безработицата остава много висока — 26,1 % средно през 2013 г. Особено тревожни са високата младежка безработица — 54,3 %, и значителните върхови равнища на дългосрочната безработица — 49,7 % от цялата безработица през 2013 г., като последната засяга особено силно по-възрастните и по-ниско квалифицираните работници. В наличните оценки за реформата на пазара на труда от 2012 г. се стига до заключението, че реформата, заедно с ангажимента на социалните партньори за умереност на заплатите през периода 2012—2014 г., са дали на предприятията по-голяма вътрешна гъвкавост и са ограничили загубите на работни места чрез даването на приоритет на колективните трудови договори на фирмено равнище и чрез подобряване на възможностите предприятията да се откажат от колективен трудов договор. Реформата намали също разходите за компенсация при несправедливо уволнение и допринесе за намаляването на броя на съкращенията, които се оспорват по съдебен ред, и въведе нов договор за насърчаване на стабилната заетост в МСП. През 2013 г. и в началото на 2014 г. бяха въведени допълнителни мерки, улесняващи стабилната заетост на непълно работно време и временното намаляване на социалноосигурителните вноски за нови безсрочни трудови договори. Въпреки това сегментирането на пазара на труда остава важно предизвикателство за испанския пазар на труда; броят на видовете договори остава голям, а разликата между разходите за обезщетения при прекратяване на срочните в сравнение с безсрочните договори продължава да е сред най-големите в Съюза дори и след реформата.

               (14)

               Напредък бе постигнат в реформата на активната политика по заетостта, включително одобряването на годишния План за действие по заетостта (PAPE). Въпреки това, изглежда че предприетите действия за модернизиране и укрепване на обществените служби по заетостта напредват бавно, което заплашва да попречи на успешното прилагане на новата рамка. Закъсня и пълната оперативност на единния портал за заетост. Напредък бе постигнат в засилването на сътрудничеството с частните агенции за набиране на работна ръка, но са нужни допълнителни усилия.

               (15)

               Недостатъчното съответствие между изискванията на пазара на труда и образованието и обучението, както и големият брой безработни без официална квалификация (35,2 %) допринасят за високата младежка безработица, както и за дългосрочната безработица. Процентът на младите хора, които нито работят, нито са в системата на образованието и обучението, продължава да е по-висок от средното за ЕС. Делът на учениците и студентите, които напускат преждевременно образованието и обучението, макар и да намалява, също остава много голям (23,5 %). Делът на лицата с висше образование е устойчив, но професионалното образование и обучение, както и схемите за чиракуване все още са недостатъчно използвани, а подготовката на завършилите горната степен на средното професионално образование и обучение изостава от средното равнище за ЕС. Испания работи също по мерки за насърчаването на заетостта сред младите хора. В момента се изпълнява представената през март 2013 г. Национална стратегия за младежка заетост и предприемачество за периода 2013—2016 г., макар че някои мерки все още не са въведени. Въз основа на тази стратегия Испания предприе мерки за борба с младежката безработица в съответствие с целите на „гаранция за младежта“. Известен напредък бе постигнат в мерките за борба срещу ранното напускане на училище и за насърчаването на двойното професионално образование и обучение, но тяхното пълно прилагане и ефективното използване на финансирането продължават да бъдат от съществено значение. Що се отнася до двойното професионално обучение, постоянната координация между всички заинтересовани страни, включително работодателите, доставчиците на услуги в сферата на обучението и лицата, отговарящи за вземането на решения на всички управленски равнища, е необходима за рационализирането на системата, за по-доброто съответствие между обучението и търсенето на работна ръка и за осигуряването на съвместимост между моделите за двойно професионално образование и обучение в различните региони.

               (16)

               Главно в резултат на състоянието, в което се намира пазарът на труда, а също и поради ограничената ефективност на социалната закрила за намаляването на бедността, Испания е под средната стойност за ЕС по отношение на основните показатели за измерване на бедността и социалното изключване, като децата и младите хора са изложени на риск в особена степен. В резултат на кризата в Испания се наблюдава един от най-големите спадове в разполагаемия доход на домакинствата и едно от най-високите равнища на неравенство на доходите в Съюза. Основните предизвикателства са опростяването на процедурите за кандидатстване за социална помощ и подобряване на управлението и междуинституционалната координация на национално, регионално и местно равнище. Националният план за действие за социално приобщаване за периода 2013—2016 г. осигурява подходяща политическа рамка за адаптирането на активните политики по заетостта, така че да обхванат лицата, които са трайно извън пазара на труда, за борбата с детската бедност и за повишаването на ефективността на услугите в подкрепа на семейството. Освен това социалните помощи и облаги имат ограничен преразпределителен ефект за различните групи, изложени на риск, което показва неправилно насочване на средствата. Освен това ограничената координация между службите по заетостта и социалните служби (включително на регионално и местно равнище), както и административната тежест при достъпа до схеми за минимални доходи пречи на плавния преход от социални помощи към връщането към пазара на труда.

               (17)

               Испания отбеляза напредък в структурните реформи за стимулиране на растежа и конкурентоспособността, който в общи линии отговаря на плановете от националната програма за реформи за 2013 г. Законът за гарантиране на единството на пазара беше приет през декември 2013 г. и в момента е в ход неговото комплексно привеждане в действие. Законът за предприемачеството, приет през есента на 2013 г., също донесе подобрения на рамката за несъстоятелност на дружествата, по-гъвкави правни режими за тяхното учредяване и рационализира схемите в подкрепа на интернационализацията на предприятията. Все повече се прибягва до експресно издаване на разрешителни, което опрости откриването на малки обекти за търговия на дребно; бяха предприети и други мерки с цел да се улесни лицензирането на търговска дейност. Все още обаче не е прието вторичното законодателство, което да позволява частни дружества с ограничена отговорност да бъдат създадени чрез обслужване на едно гише в кратки срокове, както е предвидено в закона за предприемачеството от септември 2013 г. Освен това основателно е регулаторните препятствия пред разрастването на предприятията да бъдат обстойно преразгледани, включително в областта на данъчното облагане, предвид изоставането на Испания в сравнение с други държави членки от еврозоната по отношение на големината на предприятията. В дългоочакваната реформа на професионалните услуги се наблюдават закъснения и тя трябва да бъде ускорена. Не са предприети никакви мерки за премахване на ограниченията за откриване на големи търговски обекти за търговия на дребно.

               (18)

               Испанската система за научни изследвания и иновации трябва да повиши качеството на своите научни резултати, да насърчава публично-частното сътрудничество и да улеснява превръщането на научните изследвания и иновациите в търговски продукти. През 2013 г. правителството прие национална стратегия за наука, технологии и иновации, която все още се нуждае от подкрепа чрез публично финансиране. Освен това все още предстои да бъде създадена новата Държавна агенция за научни изследвания, чиято задача е ефективното управление на публичните инвестиции в научноизследователска и развойна дейност.

               (19)

               Значителни стъпки бяха предприети за справянето с тарифния дефицит в сектора на електроенергията, най-вече чрез намаляване на разходите на системата, въпреки че точното отражение на реформата, особено върху енергията от възобновяеми източници, все още не е напълно ясно. Правителството проучва начини за свеждане до минимум на отрицателните ефекти върху публичните финанси от изпадналите в несъстоятелност платени пътни магистрали. Властите създадоха база данни, съдържаща икономически, екологични и свързани с трафика показатели, както и такива, подпомагащи анализа преди да се инвестира в инфраструктура, но все още не са създали независим орган, който да подпомогне оценката на бъдещи големи инфраструктурни проекти. Ефективната конкуренция в железопътните пътнически и товарни услуги все още е възпрепятствана от технически и правни пречки, затрудняващи ефективното използване на съществуващата богата инфраструктура.

               (20)

               Напредва реформата на публичната администрация. Реформата на местната публична администрация бе приета през декември 2013 г.; в ход е изпълнението на решенията на експертния комитет по въпросите на реформата на публичната администрация и то ще продължи през целия период 2014—2015 г. Съдебната реформа се намира на различни етапи на завършеност и/или изпълнение и трябва да приключи. Сред неотдавнашните усилия за борба с корупцията са законът за прозрачността, публичния достъп до информация и доброто управление, приет през декември 2013 г., както и два проектозакона относно надзора на финансирането на партиите и отчетността на висшите длъжностни лица. Изпълнява се Националният план за 2012—2014 г. срещу недекларирания труд и измамите в областта на социалната сигурност (Plan Nacional de Lucha contra el Empleo Irregular y el Fraude a la Seguridad Social). Испания разшири също мрежата си от международни споразумения за обмен на информация, свързана с данъчни оценки и заедно с частни фирми постави началото на проект за изследването на евентуалните подобрения в управлението на системата за социално подпомагане.

               (21)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Испания. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Испания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Нейните препоръки в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—8 по-долу.

               (22)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (23)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1, 2, 3, 4, 6, 7 и 8 по-долу.

               (24)

               В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като страна, чиято парична единица е еврото, Испания следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Испания да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

               1.

               Да укрепи бюджетната стратегия от 2014 г. нататък, по-специално чрез пълно уточняване на съответните мерки за 2015 г. и след това, за да се гарантира корекцията на прекомерния дефицит по устойчив начин до 2016 г. чрез постигане на структурната корекция, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Трайното коригиране на фискалните неравновесия изисква надеждно провеждане на амбициозни структурни реформи за увеличаването на капацитета за приспособяване и за стимулиране на потенциалния растеж и заетостта. След като коригира прекомерния дефицит, да продължи структурната корекция до средносрочната цел от поне 0,5 % годишно и повече при благоприятна икономическа конюнктура или, ако е необходимо, да гарантира спазването на правилото за дълга с цел да осигури трайно намаляване на високото съотношение на държавния дълг към БВП. Да направи необходимото новият независим фискален орган да започне да функционира пълноценно възможно най-скоро и да гарантира пълното прилагане на превантивните, коригиращи мерки за правоприлагане, предвидени в Закона за бюджетна стабилност на всички управленски равнища, включително погасяването на просрочените търговски задължения на публичния сектор. До февруари 2015 г. да направи систематичен преглед на разходите на всички управленски равнища, за да се подобри ефикасността и качеството на публичните разходи в бъдеще. Да продължи да повишава икономическата ефективност на здравния сектор, по-специално чрез по-нататъшната рационализация на разходите за фармацевтични продукти, включително в болниците, и чрез засилването на координацията между различните видове грижи, като в същото време запази достъпността за уязвимите групи. До края на 2014 г. да приеме цялостна данъчна реформа за опростяването на данъчната система, която да благоприятства растежа и разкриването на работни места, опазването на околната среда и стабилността на приходите.
               За тази цел: да преориентира приходите към данъци с по-малко отрицателно въздействие като потреблението, екологичните (напр. върху горивата) данъци и постоянните данъци върху недвижимата собственост; да премахне неефективните разходи, свързани с подоходния и корпоративния данък; да планира понижаването на социалноосигурителните вноски на работодателите, особено за нископлатените работни места; да продължи да премахва стимулите към задлъжняване в корпоративното данъчно облагане; да предприема мерки, за да се избегне данъчното облагане да възпрепятства гладкото функциониране на вътрешния пазар на Испания. Да ускори борбата с данъчните измами.

               2.

               Да завърши реформата на спестовните банки с приемането на вторичното законодателство и приключи процеса на преструктуриране на спестовните банки, които са държавна собственост, за да се ускори тяхното пълно възстановяване и да улесни връщането им в частния сектор. Да насърчава усилията на банките да поддържат силни капиталови съотношения, да наблюдава дейността на дружеството за управление на активи SAREB с цел да гарантира навременната продажба на активи, като свежда до минимум разходите за данъкоплатците. Да приключи текущите мерки за разширяване на достъпа на МСП до финансиране, по-специално като финализира текущите мерки за подобряване на небанковото финансово посредничество. Да премахне оставащите пречки в рамката за корпоративна несъстоятелност, по-специално чрез повишаване на експертните познания на администраторите по несъстоятелност и чрез подобряване на способността на съдебната система да разглежда дела за несъстоятелност, и да въведе постоянна рамка за несъстоятелността на физическите лица, като обръща надлежно внимание на балансирането на правата на кредиторите/заемополучателите и на съображенията за финансова стабилност.

               3.

               Да продължи с новите мерки за намаляване на сегментирането на пазара на труда, да насърчава устойчиви, качествени работни места, например чрез намаляване на броя на видовете договори и да гарантира балансиран достъп до права за обезщетения при прекратяване на трудов договор. Да продължи редовния мониторинг на реформите на пазара на труда. Да насърчава развитието на реалните трудови възнаграждения в съответствие с целта за създаване на работни места. Да обвърже по-строго обезщетенията за безработица с изискването за търсене на работа. Да повиши ефективността и насочването на активните политики на пазара на труда, в т.ч. субсидиите за наемане на работа, особено за тези, които срещат повече трудности при достъпа до заетост. Да укрепи координацията между пазара на труда и политиките в областта на образованието и обучението. Да ускори модернизирането на обществените служби по заетостта с цел да се гарантира ефективно предоставяне на индивидуални съвети, подходящо обучение и услуги за намирането на работа, като специално внимание се отдели на дългосрочно безработните. Да направи необходимото публично-частното сътрудничество в областта на трудовото посредничество да се прилага ефективно преди края на 2014 г. и да контролира качеството на предоставяните услуги. Да гарантира ефективното функциониране на единния портал за заетост и да го съчетае с допълнителни мерки в подкрепа на мобилността на работната сила.

               4.

               Да изпълнява националната Стратегия за младежка заетост и предприемачество за периода 2013—2016 г. и да оцени нейната ефективност. В съответствие с целите на „гаранцията за младежта“ да осигури висококачествени възможности за заетост, чиракуване и стажове за младите хора и да подобри диалога с нерегистрираните безработни младежи. Да прилага ефективно новите образователни програми, за да повиши качеството на началното и средното образование. Да укрепи ориентацията и подкрепата за групи, изложени на риск от преждевременно напускане на училище. Да повиши съответствието между изискванията на пазара на труда и професионалното образование и обучение и висшето образование, в частност чрез задълбочаване на сътрудничеството с работодателите и подкрепата за обучението на инструкторите и наставниците.

               5.

               Да изпълнява Националния план за действие за социално приобщаване за периода 2013—2016 г. и да оцени неговата ефективност спрямо всичките му цели. Да укрепи административния капацитет и координацията между службите по заетостта и социалните служби за предоставянето на интегрирани модели в подкрепа на лицата, които са изложени на риск, и да насърчи прилагането на рационализирани процедури сред публичната администрация, отговорна за схемите за минимални доходи, в подкрепа на прехода от схеми за минимален доход към трудовия пазар. Да подобри насочването на схемите в подкрепа на семейството и подпомагането на качествените услуги в полза на домакинствата с деца, които имат ниски доходи, да гарантира прогресивността и ефективността на социалните трансфери.

               6.

               Да гарантира амбициозното и бързото прилагане на Закон № 20/2013 за единството на пазара на всички административни равнища. До края на 2014 г. да приеме амбициозна реформа на професионалните услуги и на професионалните сдружения, като определи професиите, за които се изисква регистрация в професионална организация, както и прозрачността и отчетността на професионалните организации, като отвори неоправдано запазените дейности и съхрани единството на пазара по отношение на достъпа до професионални услуги и тяхното упражняване в Испания. Да намали още повече времето, разходите и броя на процедурите, необходими за учредяването на предприятие. Да отстрани неоправданите ограничения за разкриването на големи търговски обекти за продажба на дребно, по-специално като преразгледа съществуващите разпоредби за регионално планиране. Да определи източниците на финансиране за новата национална стратегия за наука, технологии и иновации и новата Държавна агенция за научни изследвания да започне да функционира.

               7.

               След реформата от 2013 г. да гарантира ефективното отстраняване, считано от 2014 г., на дефицита в електроенергийната система, включително, ако е необходимо чрез предприемането на допълнителни структурни мерки. Да реши проблема с неплатежоспособните платени пътни магистрали, така че разходите за държавата да бъдат сведени до минимум. До края на 2014 г. да изгради независим орган, който да допринася за оценяването на бъдещите големи инфраструктурни проекти. Да предприеме мерки за осигуряване на ефективна конкуренция в сектора на услугите за товарен и пътнически железопътен транспорт.

               8.

               Да прилага на всички управленски равнища препоръките на Комитета за реформа на публичната администрация. Да укрепи механизмите за контрол и да повиши прозрачността на административните решения, по-специално на регионално и местно равнище. Да завърши и контролира строго текущите мерки за борба със сивата икономика и недекларирания труд. Да приеме очакваните реформи на структурата на съдебната система и на съдебната карта и да гарантира изпълнението на приетите реформи.

      Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

            За Съвета

            Председател

         P. C. PADOAN

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Остават в сила за 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (OВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (4)  OВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 81.

      (5)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (OВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (6)  Препоръка на Съвета от 21 юни 2013 г. за прекратяване на положението на прекомерен бюджетен дефицит в Испания (OВ C 180, 26.6.2013 г., стр. 4).

      (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (8)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.


				|

		52012DC0316

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Ирландия за 2012 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за периода 2012—2015 г. /* COM/2012/0316 final - 2011/ () */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Ирландия за 2012
г.
и за
представяне
на становище
на Съвета относно
програмата
за
стабилност
на Ирландия
за периода 2012—2015
г.
СЪВЕТЪТ НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на Европейския
съюз и
по-специално
член 121,
параграф 2 и член
148, параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета от
7 юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[3],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като взе
предвид
становището
на Комитета
по заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       На 26
март 2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на
Европейската
комисия да се
започне
изпълнението
на нова
стратегия за
работни
места и
растеж — стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена координация
на
икономическите
политики, която
стратегия е
съсредоточена
върху ключовите
области, в
които е
необходимо
да се предприемат
действия за
повишаване
на потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и конкурентоспособност.
(2)       На 13
юли 2010 г.
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.), а
на 21 октомври 2010
г. прие
решение относно
насоките за
политиките
на държавите
членки по
заетостта[4], като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националната
си
икономическа
политика и
политика по
заетостта.
(3)       На 12
юли 2011 г.
Съветът прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Ирландия за 2011
г. и даде
становището
си относно
актуализираната
програма за
стабилност
на Ирландия
за периода
2011—2014 г.
(4)       На 23
ноември 2011 г.
Комисията
прие втория
годишен
обзор на
растежа, с
което
постави
началото на
втория
европейски
семестър за
предварително
и
интегрирано
координиране
на политиката,
залегнало в
стратегията
„Европа 2020“.
(5)       На 2
март 2012 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
бюджетна
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от продължаване
на
диференцирана
бюджетна
консолидация,
благоприятстваща
растежа, възстановяване
на нормалните
условия за
отпускане на
заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на
публичната
администрация.

(6)       На 2
март 2012 г.
Европейският
съвет прикани
също
държавите
членки,
участващи в
пакта „Евро
плюс“, да
представят
своите
ангажименти
достатъчно
рано, за да
бъдат
включени в
програмите
им за
стабилност
или програмите
им за
конвергенция
и в
националните
им програми
за реформи.
(7)       На 27
април 2012 г.
Ирландия
представи
своята
програма за
стабилност,
която
обхваща
периода 2012—2015 г., и
своята
национална
програма за
реформа за
2012 г.
(8)       На 7
декември 2010 г.
Съветът прие
Решение за
изпълнение
2011/77/ЕС за
предоставяне
на финансова помощ
за Ирландия
до края на 2013 г.
в
съответствие
с Регламент (ЕС)
№ 407/2010 от 11 май 2010 г.
за създаване
на
европейски механизъм
за финансово
стабилизиране.
В придружаващия
го
Меморандум
за разбирателство,
подписан на 16
декември 2010 г., и
в последващите
допълнения
на
меморандума
се определят
условията на
икономическата
политика, с
оглед на които
се изплаща
финансовата
помощ.
(9)       Като
цяло
Ирландия е
изпълнила
условията на
програмата
за финансова
помощ,
определени в
Меморандума
за
разбирателство.
По-специално,
целта по
отношение на
фискалния
дефицит за 2011 г.
(10,6 %) бе
изпълнена
чрез
значителен
марж, а в бюджета
за 2012 г. е
заложена цел
за бюджетен
дефицит от 8,6 %
от БВП в
съответствие
с тавана в програмата.
Плановете за
средносрочна
фискална
консолидация
са съвместими
с таваните на
дефицита
съгласно програмата
и дефицит под
3 % от БВП до 2015 г.
Рекапитализацията
на
национални
банки, предвидена
в анализа на
собствения
капитал съгласно
пруденциалните
изисквания,
извършен от
Централната
банка на
Ирландия за 2011
г., бе
завършена до
голяма
степен и
намаляването
на
задлъжнялостта
на
националните
банки
надвиши
програмните
цели за 2011 г.
като цяло.
Структурните
реформи за
повишаване на
конкурентоспособността
и създаване
на повече
работни
места
значително
напреднаха.
(10)     Икономиката
на Ирландия
се
възстанови
до скромен
ръст от 0,7 %
през 2011 г., което
като цяло съответства
на
очакванията
съгласно
програмата.
Ръстът се
основава
главно на
износа, който
бе
подпомогнат
от повишаването
на
конкурентоспособността
и стабилното
външно
търсене.
Нетният
износ допринася
с 4,7 процентни
пункта за
ръста на БВП,
докато
вътрешното
търсене
продължава
да спада поради
фискалната
консолидация,
понижаването
на заетостта
и затягането
на бюджетите
на
домакинствата.
През 2012 г. се
очаква растежът
да спадне до
около 0,5 %,
което се
дължи на неблагоприятната
външна среда
и продължаващото
адаптиране
на
вътрешното
търсене.
Затягането
на бюджетите
на
домакинствата
и
предприятията
ще продължи
да влияе на потреблението
и
инвестициите
в средносрочен
план.
Задвижваният
от износа
растеж се очаква
да се повиши,
като
достигне 1,9 %
през 2013 г. и 2,8 % до
2015 г., въз основа
на високия
демографски
ръст и
гъвкавия
пазар на труда
в Ирландия,
както и на
значителния
неизползван
капацитет в
икономиката.
(11)     Съгласно
извършената
в
съответствие
с член 5,
параграф 1 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета оценка
на
програмата
за
стабилност Съветът
е на мнение,
че
макроикономическият
сценарий в
основата на
бюджетните
прогнози на
програмата
изглежда
реалистичен.
Прогнозите
за
икономически
растеж в
програмата
са подобни на
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2012 г. Целта на
бюджетната
стратегия на
програмата е
намаляване
на дефицита
по
консолидирания
държавен
бюджет под прага
от 3 % от БВП до
края на 2015 г.,
което е в
съответствие
с
определения
от Съвета
краен срок за
коригиране
на
прекомерния
дефицит. В програмата
е заложена
цел за
размера на
дефицита от
8,3 % от БВП през
2012 г., 7,5 % през 2013 г.,
4,8 % през 2014 г. и 2,8 %
до края на
периода на
програмата през
2015 г. Тази схема
се подпомага
от мерки за консолидация
в размер на 2,7 %
от БВП,
въведени в
бюджета за 2012 г.,
и
широкообхватните
мерки за
консолидация
от 3,9 % от БВП
през периода
2013—2014 г., както и от
частично
определените
усилия за
консолидация
в размер на 1,1 %
от БВП през 2015 г.
В програмата
се
утвърждава
средносрочната
цел за
структурен
дефицит по
консолидирания
държавен
бюджет в
размер на 0,5 %
от БВП, което
не е постигнато
през периода
на
програмата.
Средносрочната
цел
адекватно
отразява
изискването
на Пакта за
стабилност и
растеж. Консолидираният
държавен
дълг е над 60 %
от БВП и се
очаква да
нарасне от 108 %
от БВП през 2011 г.
до 120 % през 2013 г.,
преди да
започне да
намалява. По
време на
процедурата
при прекомерен
дефицит до 2015 г.,
като през
следващите
три години,
Ирландия ще
бъде в
преходен
период и бюджетните
планове ще
гарантират
достатъчен
напредък по
отношение на
спазването
на
референтната
стойност на
намаляване
на дълга от
Пакта за
стабилност и
растеж.
Съгласно
последната
оценка на
Комисията
рисковете по
отношение на
дългосрочната
устойчивост
на
публичните финанси
са високи.
(12)     Ирландия
пое редица
ангажименти
в рамките на
пакта „Евро
плюс“. Тези ангажименти
се отнасят до
насърчаването
на заетостта,
увеличаването
на
конкурентоспособността,
подобряването
на устойчивостта
на
публичните
финанси и
засилването на
финансовата
стабилност.
ПРЕПОРЪЧВА
на Ирландия да
предприеме
следните
действия
през периода
2012—2013 г.:
да
приложи
мерките,
определени в
Решение за
изпълнение
2011/77/ЕС и
допълнително
уточнени в
Меморандума
за
разбирателство
от 16 декември 2010
г. и
последващите
му
допълнения.
Съставено
в Брюксел на … година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               COM(2012)316
окончателен
[3]               P7_TA(2012)0048 и P7_TA(2012)0047
[4]               Решение
2012/238/ЕС на
Съвета от 26
април 2012 г.


				|

		52014DC0419

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Малта за 2014 г._x000b__x000b_и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2014 г. /* COM/2014/0419 final - 2014/ () */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Малта за 2014 г.
и съдържаща
становище на
Съвета
относно програмата
за
стабилност
на Малта за 2014 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
препоръката
на Европейския
парламент[3],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета
по заетостта,
като
взе предвид
становището
на Икономическия
и финансов
комитет,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
социална
закрила,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
икономическа
политика,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26
март 2010 г.
Европейският
съвет
постигна
съгласие по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ — основана
на засилена
координация
на икономическите
политики,
която
стратегия е
съсредоточена
върху
ключовите
области, в
които е необходимо
да се
предприемат
действия за повишаване
на
потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)
На 13
юли 2010 г. въз
основа на
предложенията
на Комисията
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.), а на
21 октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоки за
политиките
за заетост на
държавите членки,
като заедно
двата акта
представляват
т.нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с
интегрираните
насоки при
провеждането
на
националната
си
икономическа
политика и
политика за
заетост.
(3)
На 29
юни 2012 г.
държавните и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт
за растеж и работни
места, с
който се
предоставя
съгласувана
рамка за
действие на
равнището на
отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се използват
всички
възможни
лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха
решение
относно действията,
които да
бъдат
предприети
на равнището
на държавите
членки, като
по-конкретно
изразиха
пълната си
ангажираност
с постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на
специфичните
за държавите
препоръки.
(4)
На 9
юли 2013 г.
Съветът прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Малта за 2013 г. и
даде
становището
си относно
програмата
за
стабилност
на Малта за
периода 2012—2016 г.
На 15 ноември
2013 г., в съответствие
с Регламент
(ЕС) № 473/2013[4],
Комисията
представи
становището
си относно
проекта на
бюджетен
план за 2014 г[5].
(5)
На 13
ноември 2013 г.
Комисията
прие
годишния обзор
на растежа[6], с
което
постави
началото на
европейския
семестър за 2014
г. за
координация
на икономическите
политики. На
същия ден въз
основа на Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
прие Доклад
за механизма
за
предупреждение[7], в
който беше
посочено, че
Малта е една
от държавите
членки, за
които ще се
извърши задълбочен
преглед.
(6)
На 20
декември 2013 г.
Европейският
съвет одобри приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
фискална
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от
провеждане
на
диференцирана
и благоприятстваща
растежа
фискална
консолидация,
възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на
заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на
публичната администрация.
(7)
На 5
март 2014 г.
Комисията
публикува
резултатите
от
задълбочения
преглед за
Малта[8],
извършен
съгласно
член 5 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011.
Анализът на
Комисията
дава основание
да се
заключи, че в
Малта вече не
са налице
макроикономически
дисбаланси
по смисъла на
процедурата
при
макроикономически
дисбаланси.
Въпреки че
задлъжнялостта
остава
висока,
рисковете за
устойчивостта
на дълга на
публичния и
частния
сектор изглеждат
овладени,
макар и да е
нужно постоянно
наблюдение.
По-специално,
показателите
за
финансовата
стабилност
продължават
да бъдат
добри. Все
пак, с оглед
на структурното
естество на
рисковете в
сектора, от ключово
значение е
придържането
към сегашните
практики по
отношение на
надзора и
поемането на
рискове.
Жилищният
пазар бе
стабилизиран,
като по този
начин
рисковете от
прекомерна
експозиция
на недвижима
собственост
са
ограничени.
Налице е
понижаване на
частния дълг.
Протича
организирано
намаляване на
корпоративната
задлъжнялост
и натискът на
кредитния
пазар е
ограничен.
(8)
На 16
април 2014 г.
Малта
представи
националната
си програма
за реформи за
2014 г., която бе
актуализирана
на 8 май 2014 г., а
на 30 април 2014 г.
страната
представи
програмата
си за стабилност
за 2014 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(9)
Целта
на
бюджетната
стратегия,
набелязана в
програмата
за
стабилност
за 2014 г., е устойчивото
коригиране
на
прекомерния
дефицит до
2014 г.
постепенен
напредък към
постигане на
средносрочната
цел за
балансирана
позиция в
структурно
отношение,
която е
по-амбициозна
от изискваната
в Пакта за
стабилност и
растеж. Постигането
на
средносрочната
цел обаче не
е планирано в
рамките на
периода на
програмата за
стабилност.
През 2014 г.
планираната
(преизчислена)
структурна
корекция за
малко не изпълнява
препоръчаното
усилие. След
планираното
коригиране
на
прекомерния
дефицит, през
2015 г. се очаква
слабо
отклонение
от плана за
корекции за
постигане на
средносрочната
цел. След
това
планираният
годишен
напредък към
средносрочната
цел е като цяло
в
съответствие
с
изискването
за поне 0,5 %.
Правителството
предвижда
държавният
дълг — 73 % от БВП
през 2013 г. — да
започне да се
снижава, като
съответства
на референтната
стойност за
намаляване
на дълга от
2014 г. Като цяло
целите на
програмата
съответстват
до голяма
степен на
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж.
Макроикономическият
сценарий в
основата на
бюджетните прогнози
на
програмата,
който бе
одобрен от
независим
орган
(националния
одитен
орган), изглежда
реалистичен
за 2014 и 2015 г., тъй
като предвижданията
за
икономическия
растеж са малко
по-малки от
тези от
пролетната
прогноза на
Комисията от
2014 г., отнасяща
се за
въпросните
години. По
отношение на
бюджетните
цели обаче
съществуват
рискове от
постигане на
по-лоши от
предвидените
резултати,
тъй като
планираното
през периода на
програмата
структурно
увеличение
на приходите
не е изцяло
подплатено с
мерки и надхвърлянето
на
планираното
равнище на
разходите
може да
наложи
изплащане,
по-голямо от
предвиденото
в бюджета.
Според
прогнозата на
Комисията се
очаква Малта
да коригира
по устойчив
начин
прекомерния
си дефицит през
2014 г. Същевременно,
въз основа на
прогнозата
на Комисията,
фискалната
консолидация
през периода
2013—2014 г. е по-ниска
от целевото
равнище с 1,6 %
от БВП по
отношение на
(коригираната) промяна
на
структурното
салдо и с 1,25 % от
БВП по
отношение на
мерките,
сметнати за
необходими
по време на
отправянето
на
препоръката
по
процедурата
при прекомерен
дефицит.
Въпреки че
няма марж по
отношение на
съблюдаването
на референтната
стойност за
намаляване
на дълга през
2014 г.,
рисковете за
дълга
изглеждат
ограничени.
През 2015 г. е
налице риск
от
значително отклонение
от
необходимия
напредък за
постигане на
средносрочната
цел. Въз
основа на
оценката на
програмата и
на
прогнозата на
Комисията, в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета,
Съветът е на
мнение, че
въпреки че
планираният
номинален
дефицит и
консолидиран
държавен
дълг на Малта
отговарят на
препоръката
от
процедурата
при прекомерен
дефицит, са
необходими
допълнителни
усилия за
привеждане
на структурната
корекция в
съответствие
с препоръчаната
през 2014 г. и за
осигуряване
на подходящ напредък
към
средносрочната
цел от 2015 г.
нататък.
(10)
Необвързващият
характер на
фискалната рамка
на Малта и
кратките
периоди на
фискално
планиране не
спомагат за
постигането
на стабилна
фискална
позиция. Беше
отложено
приемането
на
законодателството,
което трябваше
да влезе в
сила до края
на 2013 г. и
целеше изпълнението
на
изискванията
на Директива
2011/85/ЕС на
Съвета
относно
бюджетните
рамки и на фискалния
пакт.
Съгласно
програмата
за стабилност
обаче
правителството
на Малта наскоро
прие закон за
фискална
отговорност,
който ще бъде
представен
на парламента
за одобрение.
В
проектозакона
се предвижда
въвеждането
на правило за
балансиран
бюджет в
структурно
отношение,
правило за
дълга,
тригодишна
бюджетна
рамка и постепенно
създаване на
фискален
съвет, който
ще бъде
натоварен с
одобряването
на
официалните макроикономически
и фискални
прогнози на
правителството,
както и с
предварителното
и последващо
наблюдение
на
спазването на
фискалните
правила.
(11)
Службите
по приходите
на Малта ще
бъдат обединени
в единен
орган, който
опрости
процесите на
събиране на
данъци и ще
се бори с
отклонението
от данъчно
облагане. За
да се подобри
данъчната
дисциплина и
да се насърчи
събирането
на дължимите
плащания,
бяха
преразгледани
санкциите в
законодателството
относно ДДС и
дължимите лихви
върху
данъците.
Бяха
въведени
редица други
мерки, които
се очаква
също да
консолидират
данъчната
система на
Малта. Тези
мерки са
правилната
посока, но
отражението
им все още не
се е
проявило.
(12)
Въпреки
продължаващите
предизвикателства
за
устойчивостта
на публичните
финанси на
Малта, слаб
напредък е
отбелязан
относно
реформите на
пенсионната
ѝ система и
устойчивостта
на здравеопазването
ѝ. Въпреки
създаването
на група за
стратегия
относно
пенсиите,
чиято цел е оценката
на всички
възможности
за реформиране
на
пенсионната
система,
малтийските
органи поеха
ангажимент
да не
повишават
законоустановената
пенсионна
възраст над
очертаното
повишение в
пенсионната
реформа от
2006 г. Ето защо
законоустановената
пенсионна
възраст продължава
да не е
обвързана с
продължителността
на живота,
което
представлява
проблем за
дългосрочната
устойчивост
и адекватност
на пенсиите.
Въпреки
намеренията
на Малта да
отстрани
тези
недостатъци
чрез мерки на
пазара на
труда и
особено чрез
наскоро
приетата си
стратегия за
активен
живот на
възрастните
хора, това
вероятно
няма да може
да реши
проблема.
Допълнително
предизвикателство
в този смисъл
е
устойчивостта
на системата на
здравеопазване
предвид на
предвиденото
увеличаване
на разходите,
свързани с възрастта.
Наскоро бе
стартиран
проект на национална
стратегия по
здравеопазване,
но не е ясно
как ще бъде
осъществена
тя и какви ще
са ползите от
нея по
отношение на
ефективността
на разходите
и
устойчивостта.
Съществува
необходимост
от укрепване
на предоставянето
на
обществени
първични
грижи.
(13)
Процентът
на
преждевременното
напускане на
училище в
Малта
продължава
да бъде висок,
но се приемат
мерки за
намаляването
му и се
създава цялостна
система за
наблюдение.
Придобиването
на основни
умения обаче
остава ниско,
което
допринася за
ниска
грамотност и
преждевременно
напускане на
училище.
Очаква се
подходящото
осъществяване
на наскоро
приетата
национална
стратегия за
грамотност
да подкрепи
усилията за
отстраняване
на този недостатък.
Това трябва
да бъде
допълнено от
други мерки,
които се
очаква да
подобрят съответствието
с пазара на
труда на
образованието
и обучението.
Сред тези
мерки са реформата
на рамката за
чиракуване,
създаването
на стратегия
за учене през
целия живот,
въвеждане на
учене в
процеса на
работа в професионалното
образование
и обучение и
специфична
програма,
финансирана
чрез Европейския
социален
фонд.
(14)
Понастоящем
Малта
прилага
редица
значителни
мерки, които
целят да увеличат
участието на
жените на
пазара на труда,
особено чрез
предоставянето
на безплатни
услуги по
детски грижи
на домакинства,
в които
родителите
работят или
се учат
допълнително. От
основно
значение ще
бъде ефективното
прилагане на
тези мерки.
Органите помагат
и с
предоставянето
на
следучилищни
занимания и с
предлагането
на възможности
за изпращане
на децата на
училище
преди началото
на часовете,
за да могат
родителите
да съчетаят
по-добре
личния с
професионалния
живот.
Предвиждат
се и данъчни
стимули за насърчаване
на
родителите
да изпращат
децата си в
заведения за
детски грижи,
които вече
работят по
предишни
схеми. Малко
обаче се
прави за
предоставяне
и
насърчаване
на използването
на гъвкави
работни
правила, като
дистанционната
работа и
гъвкавото
работно
време, които
биха
спомогнали
за повторното
интегриране
на жените на
пазара на труда.
(15)
За да
подобри
допълнително
международната
си
конкурентоспособност,
като избегне потенциалното
отрицателно
отражение на несъответствието
между
промените в
заплатите и в
производителността,
Малта все още
трябва да отстрани
недостатъците
на
инфраструктурите
си в
секторите на
енергетиката
и транспорта,
които могат
да навредят
на потенциала
ѝ, особено
предвид на
повишените
цени на енергията.
Електроенергийната
връзка с
Италия трябва
да бъде
осъществена
тази година и
ще подобри
сигурността
на
доставките,
като може да
допринесе за
диверсифицирането
на
доставките и
използването
на външно генерирана
енергия от
възобновяеми
източници.
Планираното
свързване с
европейската
газова мрежа
също ще
допринесе за
енергийния
микс на Малта,
като ще я
направи
по-малко
зависеща от
един основен
източник на
енергия и ще
повиши по
този начин
привлекателността
ѝ като място
за бизнес.
Все още не е
използван потенциалът
на
произведената
у дома
енергия от
възобновяеми
източници, с
изключение на
известен
успех в
използването
на фотоволтаична
енергия.
(16)
Известна
липса на
ефективност
в публичната
администрация
ограничава
допълнителното
развитие на
бизнес
климата в Малта.
Въпреки
подобренията
в
обществените
поръчки,
които са в
правилната
посока, процедурите
за
обществените
поръчки
продължават
да бъдат
прекалено
дълги и водят
до неефективни
публични
разходи. Тези
мерки не са
придружени
от цели,
което
затруднява
оценката на
ефективността
им. Липсата
на алтернативи
на дълговото
финансиране
води до високи
равнища на
разходите за
финансиране
на предприятията,
което оказва
натиск върху
икономическата
им дейност.
Тази
„склонност към
задлъжнялост“
на
предприятията
може да
доведе до
изключително
висока
корпоративна
задлъжнялост
и неефикасно
разпределяне
на капитала.
Ето защо
трябва да се
търсят допълнителни
възможности
за недългово
финансиране.
Продължава
да
съществува
липсата на
ефективност
в съдебната
система,
подчертана в
конкретните
препоръки за
Малта през
2013 г. Въпреки
че се очаква
до края на 2014 г.
да се
осъществяват
някои от
многобройните
предложения
за реформа,
представени
през ноември
2013 г. от Комисията
за реформа на
съдебната
система,
продължава
да е нужно да
се обявят
ясен график и
приоритизиране
на мерките.
Остава също
да се види
как тези
мерки ще спомогнат
за решаване
на проблема с
висящите
дела, особено
с оглед на
набелязаните
по-горе
пропуски.
(17)
Малта
засили
регулаторния
надзор, за да
гарантира
стабилността
на финансовия
сектор. Към
функциите на
Централната
банка на
Малта беше
добавен
макропруденциалният
надзор и бе
поставен
специален акцент
върху
въпросите на
финансовата
стабилност,
като
Съвместният
съвет за
финансова
стабилност
сега е
залегнал в
законодателството.
Бяха взети
задоволителни
мерки за
подобряване
на
провизиите
за загуби,
свързани с необслужвани
заеми, главно
чрез
въвеждането
на
преразглеждане
на банково
правило 9.
(18)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Малта. Тя
извърши
оценка на
програмата
за
стабилност и
на
националната
програма за
реформи.
Комисията
взе предвид
не само
тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в
Малта, но и
тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид на
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнището на
ЕС към бъдещите
национални
решения.
Препоръките ѝ в
рамките на
европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1—5
по-долу.
(19)
С
оглед на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
стабилност
на Малта,
като становището
му[9]
е изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(20)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
също така
извърши
анализ на
икономическата
политика на
еврозоната
като цяло.
Въз основа на
този анализ
Съветът
отправи
конкретни
препоръки
към
държавите
членки, чиято
парична единица
е еврото.
Малта следва
също да
гарантира
цялостното и
навременно
изпълнение на
тези
препоръки,
ПРЕПОРЪЧВА
на Малта да
предприеме
следните
действия
през периода
2014—2015 г.:
1.           Да
коригира
прекомерния
дефицит по
устойчив
начин до 2014 г.
През 2015 г. да
засили
съществено
бюджетната
стратегия, за
да гарантира
изискваната
структурна
корекция от
0,6 % от БВП към
постигане на
средносрочната
цел. След
това да
продължи със
структурна
корекция от
поне 0,5 % всяка
година и
повече, ако
икономическите
условия са добри
или ако е
необходимо,
за да се
гарантира
спазването
на правилото
за дълга, за
да се запази
съотношението
на
консолидирания
държавен
дълг в посока
към
устойчиво
намаление. Да
приключи
приемането
на закона за фискална
отговорност
с оглед на
въвеждането
на
задължителна,
основана на
правила многогодишна
фискална
рамка и на
създаването
на
независима
институция,
натоварена с
наблюдението
на
фискалните
правила и
приемането
на
макроикономически
прогнози, на
които се
основава
фискалното
планиране. Да
продължи с
подобряването
на данъчната
дисциплина и
отклонението
от данъчно
облагане чрез
гарантиране
на
продължаване
на разгръщането
и оценката на
предприетите
досега мерки,
като се
извършат
допълнителни
действия,
особено чрез
насърчаване
използването
на електронни
средства за
разплащане.
2.           Да
ускори
текущата
пенсионна
реформа, по-конкретно
чрез
значително
ускорение на
планираното
увеличение
на
законоустановената
пенсионна
възраст и
впоследствие
чрез
обвързването
ѝ с промените
в
продължителността
на живота. Да
гарантира
осигуряването
на ефективно от
гледна точка
на разходите
и устойчиво използване
на наличните
ресурси, като
първични
грижи, чрез
осъществяването
на цялостна
реформа на
системата на
общественото
здравеопазване.

3.           Да
продължи
усилията в
областта на
политиката
за
повишаване
на
съответствието
с пазара на
труда на
образованието
и обучението
и за
подобрение
на
придобиването
на основни
умения чрез
увеличени
усилия по
отдавна
необходимата
реформа на
системата на чиракуване.
Да намали
допълнително
преждевременното
напускане на
училище,
по-конкретно
чрез
финализирането
и
въвеждането на
обявената
национална
стратегия за
грамотност.
Допълнително
да подобри
участието на
жените на
пазара на
труда,
особено на
тези, които
искат да се
завърнат на
пазара на
труда, чрез насърчаване
на гъвкави
работни
правила.
4.           Да
разнообрази
енергийния
микс на
икономиката,
включително
чрез
увеличаване
на дела на
енергията,
произведена
от
възобновяеми
източници.
5.           Да
продължи
усилията за
подобряване
на ефикасността
и да намали
продължителността
на
процедурите
за
обществени
поръчки; да насърчи
алтернативите
за дългово
финансиране
на
предприятията
чрез
улесняване
на достъпа до
капиталовите
пазари и чрез
разработването
на фондове за
рисков капитал;
да увеличи
ефективността
на съдебната
система, като
осигури
навременно и
ефективно
прилагане на
планираната
съдебна реформа.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               OВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               COM(2014) 419 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 и P7_TA(2014)0129.
[4]               OВ L 140, 27.5.2013 г.,
стр.11.
[5]               C(2013) 8007 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               SWD(2014) 150
final.
[9]               Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97.


title: 2011/645/ЕС: Препоръка на Съвета от 15 февруари 2011 година относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Осми ЕФР) за финансовата 2009 година

text:
               1.10.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 255/13

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 15 февруари 2011 година
   относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Осми ЕФР) за финансовата 2009 година
   (2011/645/ЕС)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Четвъртата конвенция АКТБ—ЕИО, подписана в Ломе на 15 декември 1989 г. (1), изменена със Споразумението, подписано в Мавриций на 4 ноември 1995 г. (2),
   като взе предвид Вътрешното споразумение между представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно финансирането и управлението на помощта от Общността по Втория финансов протокол към Четвъртата конвенция АКТБ—ЕО (3) („Вътрешното споразумение“), за създаване, наред с другото, на Осмия европейски фонд за развитие (Осми ЕФР), и по-специално член 33, параграф 3 от него,
   като взе предвид Финансовия регламент от 16 юни 1998 г., приложим за финансовото сътрудничество за развитие по Четвъртата конвенция АКТБ—ЕО (4), и по-специално членове 66—74 от него,
   като разгледа приходните и разходните сметки и счетоводния баланс за операциите на Осмия ЕФР към 31 декември 2009 г. и Годишния доклад на Сметната палата относно дейностите, финансирани от осмия, деветия и десетия Европейски фонд за развитие (ЕФР) (5) за финансовата 2009 година, заедно с отговорите на Комисията, съдържащи се в този годишен доклад,
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 33, параграф 3 от Вътрешното споразумение Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност за финансовото управление на Осмия ЕФР по препоръка на Съвета.

               (2)

               Цялостното изпълнение на операциите на Осмия ЕФР през финансовата 2009 година от страна на Комисията е удовлетворително,

         ПРЕПОРЪЧВА на Европейския парламент да освободи Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Осмия ЕФР за финансовата 2009 година.

      Съставено в Брюксел на 15 февруари 2011 година.

            За Съвета

            Председател

         MATOLCSY Gy.

      (1)  ОВ L 229, 17.8.1991 г., стр. 3.

      (2)  ОВ L 156, 29.5.1998 г., стр. 3.

      (3)  ОВ L 156, 29.5.1998 г., стр. 108.

      (4)  ОВ L 191, 7.7.1998 г., стр. 53.

      (5)  ОВ C 303, 9.11.2010 г., стр. 243.