title: Препоръка на Европейския съвет за системен риск от 25 май 2020 година относно ликвидните рискове, произтичащи от исканията за допълнително обезпечение (ЕССР/2020/6) 2020/C 238/01

text:
               20.7.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 238/1

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК
      от 25 май 2020 година
      относно ликвидните рискове, произтичащи от исканията за допълнително обезпечение
      (ЕССР/2020/6)
      (2020/C 238/01)
      ГЕНЕРАЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (1), и по-специално член 3, параграф 2, букви б), г) и е) и членове 16—18 от него,
      като взе предвид Решение ЕССР/2011/1 на Европейския съвет за системен риск от 20 януари 2011 г. за приемане на процедурен правилник на Европейския съвет за системен риск (2), и по-специално член 15, параграф 3, буква д) и членове 18—20 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Централизираният клиринг и размяната на маржове при трансакции, чийто клиринг не се извършва централно, значително облагодетелстват финансовата стабилност, особено по отношение на управлението на риска, свързан с контрагента. След финансовата криза през 2008 г. по-големият централизиран клиринг на деривати и обезпечаването на дериватни позиции, чийто клиринг не се извършва централно, значително засилиха устойчивостта на пазарите на деривати. Тези реформи — водени от Съвета за финансова стабилност, въз основа на споразумения, постигнати на ниво Г20 — помогнаха да се гарантира, че неотдавнашното сътресение на пазара не доведе до широко разпространени опасения за кредитния риск от контрагента. Централизираният клиринг също увеличи в най-голяма степен възможностите за нетиране, а оттам и икономиите на ликвидност, включително по отношение на промените в плащанията на маржове на отклонение, които механично отразяват движенията на пазарните цени.

                  (2)

                  Пазарните шокове като рязкото падане на цените на активите и високите нива на пазарни колебания водят до увеличаване на маржовете на отклонение и могат също да доведат до искания за значителни първоначални маржове по позиции в ценни книжа, търгувани на спот пазара, стоки или деривати. Маржовете са от съществено значение за начина, по който централният контрагент (ЦК) управлява кредитния риск от контрагента; те са неразделна част от управлението на риска и подпомагат системната устойчивост.

                  (3)

                  Такива пазарни условия биха могли да имат съществени последици за управлението на ликвидността на участниците на пазара, за нуждите им от финансиране и евентуално дори за платежоспособността им, ако ликвидното напрежение води до систематични панически продажби на активи.

                  (4)

                  В крайна сметка външните ефекти, произтичащи от значителни движения на пазара и съответстващите искания за допълнително обезпечение, могат да застрашат стабилността на финансовата система.

                  (5)

                  Избухването на пандемията от COVID-19 и неотдавнашното рязък скок в колебливостта на цената на петрола доведоха до искания за значително допълнително обезпечение на пазарите със и без централизиран клиринг. От средата на февруари 2020 г. първоначалните маржове се повишиха — по-значително за котираните деривати, отколкото за извънборсовите деривати — в резултат на по-големите обеми на сделките и в отговор на модела на маржовете към потенциално по-високи бъдещи загуби поради повишената пазарна колебливост. Освен това ЦК изискаха и събраха големи суми от маржове на отклонение в рамките на деня, покриващи движенията на пазара, при които съответстващото плащане се осъществява често на следващия ден, което води до временно задържане на ликвидност по сметките на ЦК. През месец март беше отчетен значителен ръст в плащането и получаването на дневни маржове на отклонение по двустранни портфейли.

                  (6)

                  Много клирингови членове усетиха особено съществено увеличение на първоначалните маржове, а при някои може да са се наблюдавали повишени ограничения на ликвидността. При нито един от ЦК, установени в Съюза, обаче нямаше неизпълнение. Поради ограничения на ликвидността исканията за допълнително обезпечение може да са оказали значително въздействие върху небанковите институции чрез клиринг за сметка на клиенти или при трансакции, чийто клиринг не се извършва централно. В бъдеще способността на пазарните участници да покриват исканията за допълнително обезпечение ще зависи от бъдещите нива на колебливост и продължаващата устойчивост на тяхното управление на ликвидността.

                  (7)

                  Като цяло, концентрацията на равнището на ЦК и клиринговите членове и взаимосвързаността между ЦК чрез общи клирингови членове, доставчици на ликвидност, попечители или инвестиционни контрагенти може също да влоши разпространението на ликвидния риск.

                  (8)

                  Техническите стандарти и насоки относно антипроцикличността (АПЦ мерки за маржове), въведени съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (3), са насочени към ограничаване на риска от процикличност на маржовете на ЦК. Делегиран регламент (ЕС) № 153/2013 на Комисията (4) съдържа спецификации относно процикличността на маржовете и обезпеченията, които националните компетентни органи са длъжни да спазват. С измененията на Регламента за европейската пазарна инфраструктура, въведени с Регламент (ЕС) 2019/834 на Европейския парламент и на Съвета (Преглед по REFIT на Регламента за европейската пазарна инфраструктура) (5), се засилва прозрачността при определянето на допълнителни обезпечения между ЦК и клиринговите членове, но въпреки това същото ниво на прозрачност не е разширено до отношенията между клиринговите членове и техните клиенти.

                  (9)

                  Европейският съвет за системен риск (ЕССР) отговаря за макропруденциалния надзор на финансовата система в рамките на Съюза. При изпълнението на задачите си ЕССР следва да допринася за предотвратяването и намаляването на системните рискове за финансовата стабилност в Съюза, включително тези, свързани с ликвидността. При изпълнение на задачите си ЕССР оценява рисковете, които могат да възникнат за финансовата система от исканията за големи допълнителни обезпечения, и предлага как те да бъдат намалени.

                  (10)

                  ЕССР отчита ползите за цялата финансова система от икономиите на ликвидност, свързани с преимуществото на многостранното нетиране, предоставено от централизирания клиринг. ЕССР също цени системната полза от централизирания клиринг като ключово средство за засилване на финансовата стабилност чрез осигуряване и разработване на стабилни практики за управление на кредитния и ликвидния риск.

                  (11)

                  ЕССР отчита също, че действия на политиката във връзка с маржовете не трябва да застрашават защитата срещу кредитния риск от контрагента. Контрагентите, включително клиринговите членове на ЦК и техните клиенти, следва да гарантират, че поддържат достатъчна ликвидност, за да посрещат своевременно исканията за допълнителнo обезпечениe. От гледна точка на финансовата стабилност обаче е от полза да се гарантира също така, че решенията на ЦК по отношение на управлението на риска не обременяват излишно клиринговите членове, клиентите на клиринговите членове и другите контрагенти заради прекомерни проциклични характеристики, като по този начин непреднамерено се създава ликвидна тежест, която може да прерасне в проблеми с платежоспособността. В отговор на настоящите препоръки ЕССР очаква ЦК да гарантират, че управлението на риска и устойчивостта им остават стабилни и продължават да защитават участниците на пазара от загуба, произтичаща от неизпълнение.

                  (12)

                  С препоръки А и Г се цели да се гарантира, че внезапните и значителни (следователно проциклични) промени и ефекти на срутване, свързани с първоначалните маржове (включително маржовете с надбавка) и обезпечения, са ограничени: i) от ЦК по отношение на техните клирингови членове; ii) от клиринговите членове по отношение на техните клиенти; и iii) в двустранната сфера, където те произтичат от механичното доверяване на кредитни рейтинги и евентуално от проциклични вътрешни методологии за оценяване на кредитоспособността. Планирането на ликвидността следва да бъде предвидимо и управляемо във възможно най-голяма степен чрез ограничаване на неочаквани и искания за значителни допълнителни обезпечения. Предоставянето на разумен и подлежащ на принудително изпълнение срок на предизвестие за промени в протоколите за допълнителни обезпечения и дисконтирания би могло да гарантира, че участниците на пазара ще се адаптират по надлежния ред.

                  (13)

                  С препоръка Б се цели да се гарантира, че ЦК обхващат изчерпателно в своите стрес тестове за ликвидност всяко събитие, което би могло да ги доведе до недостиг на ликвидност, с оглед на това да ги мотивира да подобрят управлението на зависимостта си от доставчици на ликвидност. Това ще подобри общата устойчивост на пазара, тъй като е налице голяма степен на концентрация и взаимосвързаност между ЦК и техните доставчици на ликвидност и във връзка с това благоразумното управление на ликвидността на ниво отделен ЦК ще подобри управлението на риска от системна и макропруденциална гледна точка.

                  (14)

                  С препоръка В се цели да се гарантира, че като поддържат финансовата си устойчивост, ЦК ще ограничат асиметрията в плащането на маржове на отклонение, събирани в рамките на деня, и ще създадат предвидими рамки и планове за маржовете с цел да се избягват прекомерните ограничения на ликвидността за клиринговите членове, които биха могли да доведат до случаи на неизпълнение.

                  (15)

                  Настоящата препоръка не засяга правомощията на централните банки в Съюза при провеждането на паричната им политика.

                  (16)

                  Препоръките на ЕССР се публикуват, след като адресатите им са информирани и Генералният съвет информира Съвета на Европейския съюз за намерението си да направи това и му предостави възможност да реагира,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
      РАЗДЕЛ 1

         ПРЕПОРЪКИ

         Препоръка А – Ограничаване на ефектите на срутване във връзка с търсенето на обезпечения

                  1.

                  На компетентните органи се препоръчва да се стремят да гарантират, че ЦК анализират действието на политиките си съгласно член 28 от Делегиран регламент (ЕС) № 153/2013 по време на периоди на силно напрежение и съобщават констатациите си на компетентния орган.

                  2.

                  На компетентните органи се препоръчва да се стремят да гарантират, като вземат предвид констатациите от анализите, извършени в съответствие с препоръка А, точка 1, че в рамките на позволеното от закона и в съответствие с финансовата устойчивост на ЦК:

                              i)

                              моделите и параметрите на ЦК за определяне на изискванията за марж, както и политиките и процедурите на ЦК за приемане и оценяване на обезпеченията и за определяне на благоразумни дисконтирания не водят ненужно и прекомерно до внезапни значителни промени, които предизвикват ефекти на срутване при първоначалните маржове, включително при маржовете с надбавка, и обезпеченията. ЦК следва да гарантират, че в техните модели, параметри, политики и процедури:

                                          а)

                                          се използва подробен мащаб за вътрешните модели за оценяване на кредитоспособността и е възприет прогресивен подход за извършването на промени в изискванията за марж, включително за надбавките, и в споразуменията за обезпечение, без ненужно да се забавя отразяването на тези понижавания в общите им практики за управление на риска;

                                          б)

                                          е възприет цялостен подход за ограничаване на процикличните характеристики съгласно регулаторните изисквания за процикличността в член 41 от Регламент (ЕС) № 648/2012, особено в случай на понижаване на кредитните рейтинги;

                              ii)

                              без да се засяга член 49 от Регламент (ЕС) № 648/2012, ЦК информират своите компетентни органи, а компетентните органи информират членовете на колегията, създадена съгласно член 18 от Регламент (ЕС) № 648/2012, когато те:

                                          а)

                                          намаляват обхвата на допустимо обезпечение;

                                          б)

                                          съществено изменят дисконтиранията на обезпеченията;

                                          в)

                                          съществено намаляват ограниченията за концентрация, прилагани в съответствие с член 42 от Делегиран регламент (ЕС) № 153/2013.

                        Доколкото не възпрепятства навременното изпълнение на решенията за управление на риска, тази информация следва да бъде предоставена достатъчно време преди изпълнението им.

                  3.

                  На съответните компетентни органи се препоръчва в рамките на позволеното от закона и като част от текущия надзор да си взаимодействат с клиринговите членове, за да гарантират, че прилагането на процедурите за управление на риска при предоставянето на клирингови услуги на клиентите им не води до внезапни и значителни промени и ефекти на срутване при исканията за допълнително обезпечение и събирането на маржове — освен ако тези внезапни и значителни промени и ефекти на срутване са неизбежен резултат от пазарни събития, не води до обезпечителните практики в случай на понижаване на кредитните рейтинги, не ограничава съществено стабилността на възприетите от клиринговите членове практики за управление на риска и не влияе на тяхната устойчивост.

                  4.

                  На съответните компетентни органи се препоръчва да се стремят да гарантират в рамките на позволеното от закона, че процедурите за управление на риска в случай на понижаване на кредитните рейтинги, прилагани от финансовите контрагенти и нефинансовите контрагенти, които сключват договори за извънборсови деривати без централизиран клиринг и сделки за финансиране с ценни книжа, не водят до внезапни и значителни промени и ефекти на срутване при исканията за допълнително обезпечение, събирането на маржове и обезпечителните практики. Това би могло да бъде постигнато например чрез насърчаване контрагентите:

                              i)

                              да използват в общите си практики за управление на риска прогресивна и подробна поредност, когато извършват понижения на кредитни рейтинги;

                              ii)

                              да поддържат цялостен подход за ограничаване на процикличните характеристики съгласно регулаторните изисквания в член 11 от Регламент (ЕС) № 648/2012, особено по отношение на понижаването на кредитни рейтинги.

         Препоръка Б – Стрес сценарий за оценка на бъдещи нужди от ликвидност

                  1.

                  На Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) се препоръчва да прегледа проектите на технически стандарти (6), разработени съгласно член 44, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 648/2012, и по-конкретно член 32, параграф 4 от тях, за да включи разпоредби, които задължават ЦК да включват в своите стрес сценарии съгласно член 44 от Регламент (ЕС) № 648/201 неизпълнението на две лица, които предоставят услуги на ЦК и чието неизпълнение би могло да засегне съществено ликвидната му позиция.

                  2.

                  До предприемането на действие от ЕОЦКП за спазване на препоръка Б, точка 1 и до евентуалното приемане на съответно законодателство на Съюза на компетентните органи се препоръчва да се стремят да гарантират в рамките на позволеното от закона, че стрес сценариите съгласно член 44 от Регламент (ЕС) № 648/2012 включват неизпълнение от страна на две лица, които предоставят услуги на ЦК и чието неизпълнение би могло да засегне съществено ликвидната му позиция; тези лица могат да бъдат доставчици на ликвидност, доставчици на услуги по сетълмент и други доставчици на услуги, чието неизпълнение може да засегне съществено ликвидната позиция на ЦК.

                  3.

                  На компетентните органи се препоръчва да се стремят да гарантират в рамките на позволеното от закона, че след като съответното законодателство на Съюза влезе в сила, коригиращите действия на ЦК за преодоляване на недостига на средства за покриване на ликвидни нужди, който е установен чрез прилагане на посочените в препоръка Б, точки 1 и 2 допълнителни стрес сценарии, не поставят допълнителна тежест върху клиринговите членове, когато се прилагат по време на пазарни сътресения. За тази цел компетентните органи следва да гарантират, че ЦК ще търсят допълнителна ликвидност от алтернативни пазарни източници.

                  4.

                  На ЕОЦКП, в сътрудничество с компетентните органи, се препоръчва в рамките на позволеното от закона, да си взаимодейства с ЦК и, доколкото е възможно, със съответните органи на трети държави, за да проведе координирани стрес тестове за ликвидност, които също включват неизпълнението на две лица, както е посочено в препоръка Б, точки 1 и 2.

         Препоръка В – Овладяване на ограниченията на ликвидността, свързани със събирането на маржове

                  1.

                  Когато ЦК отправят искания за допълнително обезпечение и събират маржове, за да ограничат кредитните си експозиции, в рамките на позволеното от закона, съобразно практиките на ЦК за адекватно управление на риска и финансовата им устойчивост, на компетентните органи се препоръчва да се стремят да избягват създаването на ненужни ограничения на ликвидността за клиринговите членове, включително като гарантират, че:

                              i)

                              по отношение на маржове, искани и събирани в рамките на деня, доколкото това е оперативно и юридически възможно, ЦК ще идентифицират поотделно:

                                          а)

                                          маржа, покриващ потенциални експозиции, включително експозиции, произтичащи от позиции, които са сключени или новирани през този ден;

                                          б)

                                          маржа, покриващ реализираните експозиции, произтичащи от пазарни движения през този ден, който ЦК следва да преценят дали да съберат и изплатят в същия ден;

                              ii)

                              когато клиринговият член е предоставил първоначален марж в размер над необходимото обезпечение за покриване на риска, произтичащ от регистрираните по сметка позиции, включително новираните в рамките на деня позиции и увеличилите се в рамките на деня експозиции, ЦК ще дават приоритет, когато е оперативно възможно, на използването на даденото в повече обезпечение спрямо събирането на допълнително обезпечение, освен ако клиринговият член доброволно предостави допълнителен марж. Този процес следва да бъде извършван планирано по предвидим и прозрачен начин;

                              iii)

                              ЦК следва да гарантират, че процесът на събиране на първоначални маржове и маржове на отклонение не води до прекомерни оперативни затруднения за клиринговия член, които могат да представляват допълнителен риск за ликвидността.

                  2.

                  На съответните компетентни органи се препоръчва да наблюдават клиринговите членове, а ако е необходимо — в рамките на позволеното от закона, съобразно с практиките за адекватно управление на риска и финансовата устойчивост — и да си взаимодействат с тях като част от текущия надзор, така че те да се стремят да избягват ненужни ограничения на ликвидността на клиентите си, когато с цел ограничаване на кредитните си експозиции издават искания за допълнително обезпечение и събират първоначални маржове и маржове на отклонение от клиентите си, включително от финансови и нефинансови контрагенти. Това може да бъде постигнато, като например се гарантира, че:

                              i)

                              когато клиент е предоставил достатъчен първоначален марж за покриването на риска, произтичащ от позициите, регистрирани при клиринговия член, включително новираните в рамките на деня позиции и увеличилите се в рамките на деня експозиции, клиринговите членове ще дават приоритет на използването на дадения в повече първоначален марж спрямо събирането на допълнително обезпечение, освен ако клиентът доброволно предостави допълнителен марж;

                              ii)

                              клиринговите членове ще осигурят процес на събиране на първоначални маржове и маржове на отклонение, който не води до прекомерни оперативни затруднения за клиентите, които могат да представляват допълнителен риск за ликвидността.

         Препоръка Г – Намаляване на процикличността при предоставяне на клирингови услуги на клиенти и при сделки за финансиране с ценни книжа

                  1.

                  На съответните компетентни органи се препоръчва да допринасят за дискусиите на международно равнище — чрез участието си в международни форуми и в органи за установяване на стандарти, когато това е приложимо — относно начините за намаляване на процикличността в практиките за маржовете и дисконтиранията при предоставянето на услуги на клиенти, свързани с борсово и извънборсово търгувани деривати, както и със сделки за финансиране с ценни книжа, независимо от това дали са били със или без централизиран клиринг. Тези дискусии следва да целят разработването на световни стандарти във връзка с минималните изисквания за намаляване на процикличността при предоставянето на такива услуги.

                  2.

                  Ако такива световни стандарти бъдат установени, на Европейската комисия се препоръчва да предложи законодателство, с което да им се даде правна сила.

            РАЗДЕЛ 2

         ИЗПЪЛНЕНИЕ

      1.   Определения

                  1.

                  За целите на настоящата препоръка се прилагат следните определения:

                              а)

                              „компетентен орган“ означава органът, определен от всяка държава членка в съответствие с член 22 от Регламент (ЕС) № 648/2012;

                              б)

                              „ЦК“ има същото значение, както в член 2, точка 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012;

                              в)

                              „клиринг“ има същото значение, както в член 2, точка 3 от Регламент (ЕС) № 648/2012;

                              г)

                              „клирингов член“ има същото значение, както в член 2, точка 14 от Регламент (ЕС) № 648/2012;

                              д)

                              „дериват“ или „дериватен договор“ има същото значение, както в член 2, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 648/2012;

                              е)

                              „съответен компетентен орган“ означава компетентният орган съгласно законодателството, цитирано в член 2, точка 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012, и компетентният орган, определен от държавите членки съгласно член 10, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 648/2012 за посочената там цел;

                              ж)

                              „финансов контрагент“ има същото значение, както в член 2, точка 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012;

                              з)

                              „нефинансов контрагент“ има същото значение, както в член 2, точка 9 от Регламент (ЕС) № 648/2012;

                              и)

                              „клиент“ има същото значение, както в член 2, точка 15 от Регламент (ЕС) № 648/2012.

            2.   Критерий за изпълнение

      При изпълнението на настоящата препоръка трябва да се обърне дължимото внимание на принципа на пропорционалност, като се вземат предвид целта и съдържанието на всяка препоръка.
      3.   Срок за последващи действия

      В съответствие с член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1092/2010 адресатите трябва да уведомят Европейския парламент, Съвета, Комисията и ЕССР за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, или да обосноват всяко бездействие. Уведомленията се изпращат в посочените по-долу срокове.
      1.   Препоръка A

                  а)

                  До 30 ноември 2020 г. от компетентните органи се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръка А, точки 1 и 2.

                  б)

                  До 30 ноември 2020 г. от съответните компетентни органи се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръка А, точки 3 и 4.

            2.   Препоръка Б

                  а)

                  До 31 декември 2021 г. от ЕОЦКП се изисква да предостави на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръка Б, точка 1.

                  б)

                  До 30 ноември 2020 г. от компетентните органи се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръки Б, точки 2, 3 и 4.

            3.   Препоръка В

                  а)

                  До 30 ноември 2020 г. от компетентните органи се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръка В, точка 1.

                  б)

                  До 30 ноември 2020 г. от съответните компетентни органи на клиринговите членове се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръка В, точка 2.

            4.   Препоръка Г

                  а)

                  До 31 декември 2021 г. от компетентните органи и от съответните компетентни органи се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръка Г, точка 1.

                  б)

                  До 31 декември 2022 г. от Комисията се изисква да предостави на Европейския парламент, Съвета и на ЕССР формуляра по приложение I относно изпълнението на препоръка Г, точка 2.

            4.   Наблюдение и оценка

                  1.

                  Генералният съвет извършва оценка на действията и обосновките, за които са го уведомили адресатите, и ако е уместно, може да реши, че настоящата препоръка не е била спазена и че адресатите не са предоставили подходяща обосновка за бездействието си.

                  2.

                  Не се прилага методологията в Наръчника относно оценка на спазването на препоръки на ЕССР (7), която описва процедурата за оценяване на спазването на препоръки на ЕССР.

         Съставено във Франкфурт на Майн на 25 май 2020 година.

               Ръководител на секретариата на ЕССР,

               от името на Генералния съвет на ЕССР

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 1.

         (2)  ОВ C 58, 24.2.2011 г., стр. 4.

         (3)  Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на трансакции (ОВ L 201, 27.7.2012 г., стр. 1).

         (4)  Делегиран регламент (ЕС) № 153/2013 на Комисията от 19 декември 2012 г. за допълване на Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти относно изискванията към централните контрагенти (ОВ L 52, 23.2.2013 г., стр. 41).

         (5)  Регламент (ЕС) 2019/834 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2019 г. за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 по отношение на задължението за клиринг, прекратяването на задължението за клиринг, изискванията за отчитане, техниките за намаляване на риска за договорите за извънборсови деривати, които не са преминали клиринг чрез централен контрагент, регистрацията и надзора на регистрите на трансакции, както и изискванията за регистрите на трансакции (ОВ L 141, 28.5.2019 г., стр. 42).

         (6)  Проект на технически стандарти съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на трансакции (ESMA/2012/600).

         (7)  Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations, април 2016 г., https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf

         ПРИЛОЖЕНИЕ I
         Уведомление за действията, предприети в отговор на препоръката
         1.   Данни за адресата

                     Препоръка

                     Държава на адресата

                     Институция

                     Име и данни за контакт на лицето, попълнило настоящото уведомление

                     Дата на уведомлението

               2.   Уведомление за действия

                        Препоръка

                     Спазвате ли? (да/не/не е приложимо)

                     Описание на предприетите действия, за да се гарантира спазване на препоръката

                     Обосновка за частично спазване или за неспазване

                     Препоръка A, точка 1

                     Препоръка A, точка 2

                     Препоръка A, точка 3

                     Препоръка A, точка 4

                     Препоръка Б, точка 1

                     Препоръка Б, точка 2

                     Препоръка Б, точка 3

                     Препоръка Б, точка 4

                     Препоръка В, точка 1

                     Препоръка В, точка 2

                     Препоръка Г, точка 1

                     Препоръка Г, точка 1

               3.   Бележки

                     1.

                     Настоящият формуляр се използва за уведомленията съгласно член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1092/2010.

                     2.

                     Всеки адресат представя попълнения формуляр на ЕССР чрез секретариата на ЕССР по електронен път, като го запазва в определената папка в DARWIN или го изпраща по електронна поща до notifications@esrb.europa.eu. Секретариатът на ЕССР ще организира предаването на уведомленията на Европейския парламент, Съвета и Комисията на агрегирана основа.

                     3.

                     Ако препоръка не е приложима, моля, изберете „не е приложимо“ в колона „Спазвате ли?“

                     4.

                     От адресатите се очаква да предоставят цялата относима информация и документация, свързана с изпълнението на препоръките, включително информация относно същността и срока на предприетите действия.

                     5.

                     Ако спазва препоръката само частично, адресатът предоставя пълно обяснение за степента на неспазване, както и друга информация за частичното спазване. В обяснението ясно се посочват съответните части от препоръката, които адресатът не спазва.


title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Словения за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2020 г. 2020/C 282/24

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/157

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Словения за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2020 г.
      (2020/C 282/24)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 17 декември 2019 г. Комисията също прие доклада за механизма за предупреждение, в който Словения не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната.

                  (2)

                  Докладът за Словения за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Словения в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на Словения по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на дружествата. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективната част на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, открои гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната 2020—2021 година държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Словения се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 да бъде неравномерно в различните региони на Словения поради различните модели на специализация и концентрация на икономическите дейности. Това води до съществен риск от задълбочаване на вече наблюдаваната тенденция на увеличаване на различията между столицата и останалата част на страната. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на сближаване между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

                  (10)

                  На 30 април 2020 г. Словения представи своята национална програма за реформи за 2020 г. и своята програма за стабилност за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (11)

                  Спрямо Словения понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга.

                  (12)

                  Като част от специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (7), Съветът препоръча на Словения да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (8) не надвишава 3,1 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция от 0,65 % от брутния вътрешен продукт (БВП). Цялостната оценка на Комисията потвърждава значително отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2019 г. и през 2018 г. и 2019 г., взети заедно. С оглед на активирането на общата клауза за дерогация обаче не е оправдано предприемането на по-нататъшни стъпки в рамките на процедурата при значително отклонение.

                  (13)

                  В своята програма за стабилност за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши, преминавайки от излишък в размер на 0,5 % от БВП през 2019 г. към дефицит от 8,1 % от БВП през 2020 г. След намалението, достигнало 66,1 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за стабилност за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 82,4 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19.

                  (14)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Словения прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен лица и сектори. Съгласно програмата за стабилност за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 4,4 % от БВП. Мерките включват режими на работа при непълно работно време за временно съкратени служители и самостоятелно заетите лица (2,3 % от БВП), по-високи разходи за здравеопазване (0,5 % от БВП), компенсации за работници, останали на работното място (0,4 % от БВП), кризисен бонус за служители в публичния сектор (0,4 % от БВП), отсрочени данъци (0,4 % от БВП) и финансова помощ за уязвими групи (0,2 % от БВП). Освен това Словения обяви мерки, които макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за осигуряване на подкрепа за ликвидността на предприятията, които мерки според програмата за стабилност за 2020 г. се оценяват на 5,1 % от БВП. Тези мерки включват гаранции по заеми (4,8 % от БВП), отсрочени данъци (0,2 % от БВП) и освобождаване от социалноосигурителни вноски за самостоятелно заетите лица (0,1 % от БВП). Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. обаче всички отсрочени данъци се разглеждат като мерки за ликвидност без отрицателно въздействие върху бюджета през 2020 г. Като цяло предприетите от Словения мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (15)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непромененa политикa се предвижда салдото на Словения по консолидирания държавен бюджет да бъде -7,2 % от БВП през 2020 г. и -2,1 % от БВП през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне 83,7 % от БВП през 2020 г. и 79,9 % през 2021 г.

                  (16)

                  На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора поради планираното от Словения нарушение на прага от 3 % от БВП за дефицита през 2020 г. Като цяло анализът на Комисията сочи, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, не е изпълнен.

                  (17)

                  Словения обяви епидемията от COVID-19 на 12 март 2020 г. по своя Закон за заразните болести и предприе мерки в областта на общественото здраве, за да ограничи разпространението на вируса. Това включваше координиране на съответните роли на службите за обществено здраве, за първични и вторични грижи и на други служби, както и въвеждане на подходящ протокол за тестване. Успоредно с това Словения въведе строги мерки за изолация при домашни условия, като същевременно остави отворени хранителните магазини, аптеките, банките, бензиностанциите и пощенските станции. Мерките за общественото здраве и изолация при домашни условия помогнаха на Словения да предотврати през първата вълна (март-май) броя на сериозно болните, който надхвърля капацитета на здравната система на страната. Поради мерките за изолация в домашни условия много дружества закриха временно или намалиха своята дейност. В една отворена и ориентирана към износа икономика като словенската смущенията във веригата на доставки и намаленото търсене на продукти в световен мащаб оказаха особено силно въздействие върху растежа. Като се има предвид несигурността по отношение на икономическото развитие, се отлагат много инвестиционни решения в частния сектор. Тъй като транспортът и туризмът, два от най-важните сектори на Словения, се очаква да са най-засегнати с понижение от 70 % в оборота за 2020 г., се прогнозира много рязък спад на БВП през 2020 г.

                  (18)

                  До края на април 2020 г. компетентните органи на Словения приеха два пакета от мерки за компенсиране на сътресенията, причинени от COVID-19, в съответствие с временната рамка за мерките за държавна помощ, приета от Комисията в нейното съобщение от 19 март 2020 г. Първият пакет за смекчаване на последиците от кризата на стойност около 3,1 милиарда евро, равняващ се на около 6,4 % от БВП, е насочен основно към защитата на работните места и социално уязвимите групи. Държавата покрива обезщетенията за заплащане, обезщетенията за болест и вноските за социално осигуряване за временни съкращения, както и вноските за пенсионно осигуряване на служители, които остават на работното си място. За да се облекчат ограниченията по отношение на ликвидността на предприятията и домакинствата, обслужването на заемите може да бъде отложено за срок до 12 месеца. Вторият пакет, който възлиза на около 2 милиарда евро, равняващ се на около 4,2 % от БВП, предоставя основно помощ за осигуряване на ликвидност на предприятията. Пакетът включва схема за държавна гаранция чрез банки, която дава възможност за предоставяне на заеми на големи предприятия, гарантирани от държавата до 70 % от главницата, и заеми за малки и средни предприятия (МСП), гарантирани до 80 %. Отсрочването на данъчните плащания и освобождаването от социалноосигурителни вноски, както и ускоряването на договорните плащания от страна на публичните органи имат за цел да помогнат на предприятията да облекчат проблемите си с ликвидността и достъпа до финансиране.

                  (19)

                  С нарастващото търсене на здравни услуги в началото на кризата с COVID-19 Словения бе изправена пред предизвикателства, свързани с осигуряването на достатъчен капацитет в областта на здравеопазването. Разпространението на вируса разкри структурни проблеми в здравната система. Относително ниската гъстота на лекарите например е допълнително предизвикателство в борбата с епидемията. Поради това е важно да се наемат повече обучени здравни работници, да се защитават условията им на труд и да се назначават там, където нуждите са най-големи. Въвеждането на инструменти за диагностика, тестове и инструменти за електронно здравеопазване, които дават възможност за проследяване и за телемедицина, е от решаващо значение. От значение са и целенасочените научни изследвания и иновативните решения, за да се помогне на службите за обществено здраве да събират и използват анонимизирани данни за вземане на информирани решения. Кризата подчертава необходимостта от защита на капацитета за финансиране на системите за здравеопазване и дългосрочни грижи, на които предстои да бъдат проведени структурни реформи. Навременното приемане и прилагане на нов закон за здравеопазването и здравното осигуряване, с който се разширяват финансовите източници на здравната система и се разработват финансови буфери, ще смекчи нестабилността на финансовите ресурси по време на икономическия цикъл. Липсата на закон за дългосрочните грижи ограничи способността на Словения да се бори с пандемията от COVID-19 в най-засегнатите заведения за грижи. Тъй като възрастните хора, хората с увреждания и хората с хронични заболявания са изложени на повишен риск от тежко заболяване поради вируса, са необходими допълнителни значителни усилия, за да се осигурят качествени услуги за дългосрочни грижи, добре интегрирани със здравните услуги.

                  (20)

                  Здравната и икономическа криза, предизвикана от пандемията от COVID-19, оказа безпрецедентен натиск върху пазара на труда и системата за социална закрила на Словения. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. се очаква безработицата да нарасне до 7 % през 2020 г. и да се върне на 5,1 % през 2021 г. За да ограничи бързото увеличаване на безработицата в най-засегнатите сектори, Словения прие всеобхватен политически отговор, който съчетава превантивни мерки с мерки, които имат за цел да улеснят бързото завръщане на работниците на пазара на труда. Основните ответни мерки на политиката, направени след консултация със социалните партньори, следва да се съсредоточат върху постигането на устойчиво и справедливо възстановяване чрез укрепване на съществуващите активни политики на пазара на труда и схеми за задържане на персонала, включително режими на работа при непълно работно време и въвеждане на друга, обвързана със срокове, подкрепа за предприятията, като субсидии за заплати и освобождаване от социалноосигурителни вноски. Тези мерки ще спомогнат за намаляване на загубите на доходи за всички работници, включително упражняващите нестандартни форми на заетост, както и за самостоятелно заетите лица. Гъвкавите схеми на работа, включително гъвкавостта на работното място (напр. разпоредби за дистанционна работа), гъвкавостта на работното време (напр. разпоредби за гъвкаво работно време) и гъвкавостта на организацията на работата (напр. вътрешни за предприятията служби) могат значително да подкрепят заетостта по време на мерките за изолация и при подновяването на икономическата дейност. Поддържането на предприемаческия дух ще бъде от решаващо значение за възобновяването на икономиката и за извършването на необходимите корекции след кризата с COVID-19. Поради това е особено важно да се подкрепят самостоятелно заетите лица, като се намалят административната тежест и финансовите недостатъци в сравнение с наетите служители.

                  (21)

                  За да се смекчат социалните последици от кризата с COVID-19, от съществено значение е Словения да продължи да предоставя подходящ пакет от социални обезщетения. За тази цел ще бъде необходимо редовно наблюдение на въздействието на кризата върху бедността. Специално внимание следва да се обърне на възрастните хора, и по-специално на възрастните жени, при които процентът на изложените на риск от бедност или социално изключване беше по-висок от средния за ЕС още преди кризата. Изменението на пенсионното законодателство, прието от националното събрание през ноември 2019 г., се очаква да подобри адекватността на пенсиите за новите пенсионери, докато сегашните пенсионери, включително тези, които са на прага на бедността или под него, няма да се възползват от него. Допълнителната финансова помощ, предоставяна на организациите, работещи на първа линия, ще гарантира, че пандемията от COVID-19 не засяга непропорционално хората, изложени на риск от социално изключване, и че са удовлетворени основните им потребности, като хранене и здравни грижи.

                  (22)

                  През април 2020 г. бяха въведени мерки за ликвидност за предприятията, но все още има жизнеспособни фирми, например по-малки новаторски дружества, отличаващи се с висок растеж, които не разполагат с нужната финансова история, за да могат да получат кредити от банките. Вероятно ще е необходим по-добър достъп до алтернативно финансиране, включително финансови инструменти за дялово участие (напр. рисков капитал), особено в държави като Словения, където капиталовите пазари са недостатъчно развити. Съществуващите инструменти на Словения в областта на собствения капитал биха могли да бъдат средство за насочване на средствата за помощ към успешно излизащите от кризата предприятия, като новаторските МСП, стартиращите и разрастващите се предприятия, както е планирано от други държави членки. Прилагането на гаранциите, предвидени в правилата на Съюза, ще гарантира, че тези инжекции няма да се отразят неблагоприятно върху ефективността на предприятията или върху икономическата конкуренция.

                  (23)

                  Кризата, свързана с COVID-19, засегна сериозно способността на иначе жизнеспособни предприятия и домакинства да плащат сметките си. Ако не бъдат предприети действия, голяма част от частния сектор ще бъде изправена пред несъстоятелност. Сред мерките за ликвидност на предприятията словенското правителство въведе 12-месечен мораториум върху изплащането на обслужвани банкови кредити за нефинансови предприятия и домакинства. Ефикасността и ефективността на тази и на сходните мерки трябва да бъдат внимателно оценени и наблюдавани. Всяко неблагоприятно въздействие на мерките също следва да се коригира бързо, така че да се гарантира финансова стабилност по всяко време.

                  (24)

                  Предприятията в затруднение, и по-специално по-малките предприятия, се нуждаят не само от ликвидност и финансиране, но и от благоприятна бизнес среда. Това включва бързото и небюрократично прилагане на мерките за помощ, свързани с COVID-19, но не се ограничава до това. Високата регулаторна и административна тежест в страната причинява разходи, които затруднените предприятия не могат да си позволят в тези трудни времена. Намаляването на бюрокрацията, свързана например с разрешителните, задълженията за докладване и данъчните процедури, е ефективен начин за предоставяне на незабавна, осезаема помощ за предприятията, без да се натоварват националният бюджет и косвено данъкоплатецът. Модернизирането на правилата ще даде възможност на професионалистите да предлагат по-ефективни от гледна точка на разходите и новаторски услуги, от които предприятията се нуждаят сега. Словения създаде инструменти за намаляване на административната тежест, включително „единния документ“ и „теста за МСП“. Използването на тези инструменти вече може да бъде оптимизирано, за да се предостави незабавна помощ. Кризата ще постави допълнителен акцент върху уреждането на търговските спорове и наказателното преследване на икономическите престъпления. Ще е необходимо също така рамката на несъстоятелността да се съсредоточи в по-голяма степен върху избягването на случаи на неплатежоспособност, свързани с кризата, върху бързото прекратяване на дейността на нежизнеспособни предприятия, както и върху предоставянето на втори шанс на засегнатите лица.

                  (25)

                  За да се насърчи икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да се насърчават частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. Постигането на напредък по отношение на зеления преход с устойчиви проекти, като оттеглянето от въглищните мини и производство на електроенергия от въглища, би могло да бъде една такава инвестиция. Инвестирането в екологичния преход, както е описано в националния план в областта на енергетиката и климата на Словения, може да допринесе за краткосрочното стимулиране на възстановяването и средносрочния период след пандемията от COVID-19. Това може да включва увеличаване на сегашния нисък дял на възобновяемите енергийни източници, укрепване на енергийната инфраструктура, намаляване на замърсяването на въздуха, което е над средното равнище за ЕС в словенските градове, укрепване на кръговата икономика, подкрепа за социалното предприемачество и ускоряване на усилията за ограничаване на потенциалното въздействие върху най-засегнатите от прехода региони и сектори. Сегашният спад на емисиите би бил краткотраен, ако не се обърне достатъчно внимание на инвестициите за чиста енергия и за климата в пакетите за икономическо възстановяване, което би причинило изоставането на Словения по отношение на целите ѝ в областта на климата. Програмирането на Фонда за справедлив преход, който е предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Словения да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на Словения да използва този фонд по най-добрия начин.

                  (26)

                  За да може икономическото възстановяване да включва принципа на устойчивост, ще бъдат необходими инвестиции за по-нататъшното развитие на устойчивия транспорт, както и за подкрепа на обществения пътнически транспорт и на устойчивите връзки, особено за железопътния транспорт. Кризата, свързана с COVID-19, доведе до допълнителни предизвикателства за товарния и транзитния превоз и въпреки че Словения предприе необходимите действия и позволи потока от стоки — особено стоки от първостепенно значение, това ще окаже отрицателно въздействие върху икономическия растеж на страната.

                  (27)

                  Като част от стратегията за излизане от кризата и възстановяване ще бъде важно да се подкрепят инвестициите в научните изследвания и иновациите, които са основен двигател на производителността и икономическия растеж. Още преди кризата постиженията на Словения в областта на иновациите бяха оценени само като „умерени“, което забавя усилията ѝ да догони страните с най-добри резултати. На стопанския сектор се падат 75 % от разходите в областта на научноизследователската и развойна дейност (НИРД). Икономическият спад още веднъж поставя под риск НИРД и иновациите на предприятията. Относително ниските равнища на иновациите, особено от страна на МСП, забавят разработването и разпространението на новаторски бизнес процеси и решения, които се изискват от кризата, свързана с COVID-19. Необходими са инвестиции, за да се помогне на новаторските МСП, включително новосъздадените предприятия, чиито дейности включват нововъзникващи технологии и радикални иновации, да увеличат производството си. Сътрудничеството между академичните среди и бизнеса е предимно ограничено до средно- и високотехнологичните сектори. Значително варира ефективността на службите за трансфер на знания, създадени от научноизследователските организации и институциите за висше образование. Връзките между академичните среди и бизнеса са от съществено значение за успешното превръщане на знанията в иновации, за подобряването на резултатите в областта на научните изследвания и иновациите в страната и за стимулирането на икономическия растеж. Публичните разходи за НИРД бяха скромни и отчасти разчитаха на структурните фондове на Съюза. Възстановяването от тази криза ще изисква приоритизиране на публичните инвестиции в научни изследвания и иновации, включително технологични и приложни изследвания.

                  (28)

                  Цифровата трансформация ще бъде от ключово значение за икономическото възстановяване след кризата с COVID-19. Потенциалът на страната в тази област беше илюстриран от бързото въвеждане на схеми за работа от разстояние и онлайн търговски решения от някои словенски предприятия в началото на кризата. По-голяма цифровизация на бизнес моделите и производствените процеси би разширила тези трансформации, така че да обхванат повече сектори на икономиката. Словения може да използва съществуващите знания и отлични способности в областта на роботиката, изкуствения интелект и технологията на блок-веригата, за да подкрепи разрастването на цифровизацията, така че да обхване по-малко напредналите традиционни промишлени сектори. Повторното използване на широкия спектър от данни от обществения сектор, които понастоящем са на разположение, би могло да подкрепи иновациите и икономиката, основана на големи информационни масиви. Подобряването на цифровите умения на работниците би могло да повиши тяхната пригодност за заетост сравнително бързо и да подпомогне икономическото възстановяване. Въвеждането на лесни за ползване услуги за електронно управление и цифрови обществени услуги ще спомогне за допълнително намаляване на административната тежест за предприятията. Въпреки че вече съществуват редица онлайн публични услуги, за да се използват те повече от гражданите и предприятията, ще трябва да се положат усилия за повишаване на доверието на хората и за сигурността на онлайн трансакциите (напр. въвеждане на национален електронен идентификатор, елементи на киберсигурност и на неприкосновеността на личния живот). Високоскоростните и надеждни широколентови връзки (фиксирани и мобилни), включително в селските райони, са абсолютно необходими за разработването на основни онлайн социални и икономически услуги. Разгръщането на 5G мрежата зависи от навременното разпределяне на радиочестотния спектър за 5G.

                  (29)

                  Редовните учебни занятия за всички нива на образование са заменени с дистанционно обучение по време на мерките за изолация в домашни условия поради COVID-19. Обучението в интернет изисква подходяща цифрова инфраструктура, образователни материали и учители с необходимите умения и подкрепа за ефективно преподаване. Всички учащи, по-специално уязвимите групи, включително тези с увреждания и тези от селските райони, трябва да имат подходящ достъп до дистанционно обучение и достатъчни цифрови умения, за да могат да се възползват пълноценно от дистанционното обучение. Цифровите умения следва да заемат по-централно място в учебните програми, по-специално за да се подобрят уменията на работниците. Това ще позволи по-широко използване на дистанционната работа и на цифровите услуги, по-добро съответствие на цифровите умения с изискванията на пазара на труда, както и включването на уязвими групи, като възрастните хора или хората, живеещи в селски области.

                  (30)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към преодоляване на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. продължават да бъдат актуални и тяхното изпълнение ще продължи да бъде наблюдавано през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за премахване на мерките, свързани с настоящата криза.

                  (31)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Гарантирайки цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Словения ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (32)

                  Тясната координация между икономиките в Икономическия и паричен съюз е от основно значение за постигането на бързо възстановяване от икономическите последици на пандемията от COVID-19. Като държава членка, чиято парична единица е еврото, Словения следва да гарантира, че нейните политики продължават да са в съответствие с препоръките за еврозоната за 2020 г. и са координирани с тези на останалите държави членки, чиято парична единица е еврото, като същевременно взема предвид политическите насоки на Еврогрупата.

                  (33)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словения и го публикува в доклада за държавата за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2020 г., на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Словения през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словения, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

                  (34)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2020 г., като становището му (9) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Словения да предприеме през 2020 г. и 2021 г. следните действия:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да гарантира устойчивостта на системата за здравеопазване и дългосрочни грижи, включително чрез осигуряване на подходящо снабдяване с медицински продукти от критично значение и преодоляване на недостига на здравни работници.

                  2.

                  Да смекчи въздействието на предизвиканата от COVID-19 криза върху заетостта и социалната сфера, включително като осигури подходящо заместване на доходите и социална закрила, подобряване на схемите за работа при непълно работно време и чрез гъвкави схеми на работа. Да гарантира, че тези мерки осигуряват адекватна защита за работниците, упражняващи нестандартни форми на заетост.

                  3.

                  Да продължи бързо да прилага мерки за осигуряване на ликвидност и финансиране за предприятията и домакинствата и за намаляване на административната тежест. Да изтегли напред във времето изпълнението на проекти за публични инвестиции, които са в напреднал етап на развитие, и да стимулира частните инвестиции, за да се подкрепи икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите в областта на екологичния и цифровия преход, по-специално в областта на чистото и ефективно производство и използване на енергията, екологичната инфраструктура, устойчивия транспорт, научните изследвания и иновациите, както и на разгръщането на 5G мрежата. Да насърчи цифровия капацитет на предприятията и да укрепи цифровите умения, електронната търговия и електронното здравеопазване.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 143.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 103.

         (8)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи, с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (9)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.