title: 2014/724/ЕС: Препоръка на Комисията от 10 октомври 2014 година относно модела за оценка на въздействието върху защитата на данните за интелигентни енергийни мрежи и интелигентни измервателни системи

text:
               18.10.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 300/63

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 10 октомври 2014 година
   относно модела за оценка на въздействието върху защитата на данните за интелигентни енергийни мрежи и интелигентни измервателни системи

      (2014/724/ЕС)

   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Интелигентните енергийни мрежи са фактор, който позволява осъществяването на ключови политики в областта на енергетиката. В контекста на рамката на политиката до 2030 г. интелигентните енергийни мрежи, които ще бъдат в основата на бъдещата декарбонизирана енергийна система, се отчитат като фактор, улесняващ преобразуването на енергийната инфраструктура с цел включване на по-големи дялове на променлива енергия от възобновяеми източници, подобряване на енергийната ефективност и гарантиране на сигурността на доставките. Интелигентните енергийни мрежи осигуряват възможност за стимулиране на конкурентоспособността на доставчиците на технологии в ЕС, както и платформа за традиционните енергийни предприятия и нови участници на пазара, за да развиват иновативни енергийни услуги и продукти в рамките на мрежовата инфраструктура и свързаните с нея информационни и комуникационни технологии (ИКТ), домашната автоматизация и домакинските уреди.

               (2)

               Интелигентните измервателни системи представляват стъпка към изграждането на интелигентни енергийни мрежи. Те осигуряват инструментите за увеличаване на активното участие на потребителите в рамките на енергийния пазар и създават условия за гъвкавост на системата чрез схеми за реагиране на търсенето и други иновативни услуги. В съответствие с Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1) и Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) държавите членки са задължени да гарантират прилагането на интелигентни измервателни системи, които подпомагат активното участие на потребителите на пазара на доставки на електроенергия и природен газ.

               (3)

               В рамките на експлоатацията на интелигентните измервателни системи — и още повече с всяко допълнително развитие на интелигентните енергийни мрежи и уреди — е възможно да се обработват данни във връзка с конкретно лице, т.е. лични данни съгласно определението в член 2 от Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3).

               (4)

               В Становище 12/2011 (4) на Работната група за защита на лицата при обработването на лични данни, създадена с член 29 от Директива 95/46/ЕО, се посочва, че интелигентните измервателни системи и интелигентните енергийни мрежи са в състояние да обработват все по-големи количества лични данни и да направят тези лични данни по-лесно достъпни за по-широк от настоящия кръг получатели, като по този начин създават нови и непознати досега в енергийния сектор рискове за субектите на данни.

               (5)

               В Становище 04/2013 (5) на работната група се посочва, че интелигентните измервателни системи и интелигентните енергийни мрежи са предвестник на бъдещето на т. нар. „интернет на предметите“ и че потенциалните рискове, свързани със събирането на подробни данни за потреблението, вероятно ще нараснат в бъдеще, когато бъдат съчетани с данни от други източници, например данни за географското местоположение, данни, получени посредством проследяване и профилиране в интернет, системи за видеонаблюдение и системи за радиочестотна идентификация (RFID) (6).

               (6)

               Повишаването на осведомеността относно характеристиките на интелигентните енергийни мрежи и съществените ползи от тях следва да спомогне за оползотворяване на пълния потенциал на тази технология и същевременно за смекчаване на рисковете от използването ѝ в ущърб на обществения интерес, като по този начин ще се подобри нейното възприемане.

               (7)

               Правата и задълженията, предвидени в Директива 95/46/ЕО и Директива 2002/58/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), са напълно приложими към средата на интелигентните измервателни системи и интелигентните енергийни мрежи, когато се обработват лични данни.

               (8)

               Приетият от Комисията пакет за реформа на Директива 95/46/ЕО включва „предложен регламент относно защитата на данните“ (8), който след приемането му следва да се прилага към средата на интелигентните измервателни системи и интелигентните енергийни мрежи, когато се обработват лични данни.

               (9)

               В Съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 12 април 2011 г.„„Интелигентни“ електроенергийни мрежи: от нововъведението към внедряването“ (9) защитата и сигурността на данните бяха подчертани като едно от петте предизвикателства във връзка с внедряването на интелигентни енергийни мрежи и бяха определени редица мерки за ускоряване на внедряването, включително подход на „неприкосновеност на личните данни, предвидена още на проектния етап“ и оценка на сигурността и устойчивостта на мрежата и информацията.

               (10)

               В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се посочва набор от подходящи мерки, по-специално за защита на данните в Съюза, за мрежова и информационна сигурност и срещу кибернетични атаки. В „Стратегията на Европейския съюз за киберсигурност: отворено, безопасно и сигурно киберпространство“ (10) и предложението на Комисията за директива относно мерки за гарантиране на високо общо ниво на мрежова и информационна сигурност в Съюза от 7 февруари 2013 г. (11) бяха предложени правни мерки и бяха определени стимули за насърчаване на инвестициите, прозрачността и осведомеността на потребителите с цел повишаване на сигурността на онлайн средата в ЕС. Държавите членки, в сътрудничество с отрасъла, Комисията и други заинтересовани страни, следва да предприемат подходящи мерки, за да гарантират съгласуван подход по отношение на сигурността и защитата на личните данни.

               (11)

               Становищата на Работната група за защита на лицата при обработването на лични данни, създадена в съответствие с член 29 от Директива 95/46/ЕО, и становището на Европейския надзорен орган по защита на данните от 8 юни 2012 г. (12) съдържат насоки за защита на личните данни и гарантиране на сигурността на данните при тяхното обработване от интелигентни измервателни системи и интелигентни енергийни мрежи. В Становище 12/2011 на работната група относно интелигентното отчитане се препоръчва държавите членки да изготвят планове за изпълнение, които изискват оценка на въздействието върху неприкосновеността на личните данни.

               (12)

               С оглед възползване от преимуществата, генерирани от интелигентните измервателни системи, една от ключовите предпоставки за използването на тази технология е да се открият подходящи технически и правни решения, които защитават неприкосновеността на личния живот на лицата и личните данни като основни права съгласно членове 7 и 8 от Хартата на основните права на Европейския съюз и член 16 от Договора за функционирането на Европейския съюз. В Препоръка 2012/148/ЕС на Комисията от 9 март 2012 г. относно подготовката за въвеждането на интелигентни измервателни системи (13) се определят конкретни насоки относно мерки за защита и сигурност на данните за интелигентни измервателни системи и държавите членки и заинтересованите страни се приканват да гарантират, че интелигентните измервателни системи и приложенията на интелигентните енергийни мрежи се наблюдават и че се зачитат основните права и свободи на физическите лица.

               (13)

               В Препоръка 2012/148/ЕС се посочва, че оценките на въздействието върху защитата на данните следва да дават възможност от самото начало да се установят рисковете за защитата на данните при разработването на интелигентни енергийни мрежи, като се следва принципът за „защита на данните чрез проектното решение“. В нея се обявява разработването, от страна на Комисията, на модел за оценка на въздействието върху защитата на данните за интелигентни енергийни мрежи и интелигентни измервателни системи, който следва да бъде представен за становище на Работната група за защита на лицата при обработването на лични данни.

               (14)

               Освен това в Препоръка 2012/148/ЕС се посочва, че моделът за оценка на въздействието върху защитата на данните следва да насочва администраторите на данни при провеждането на задълбочена оценка на въздействието върху защитата на данните, която съдържа описание на предвижданите операции по обработването, оценка на рисковете за правата и свободите на съответните субекти на данни, предвижданите мерки за справяне с рисковете, предпазните мерки, мерките за сигурност и механизмите за гарантиране на защитата на личните данни, и да доказва съответствието с разпоредбите на Директива 95/46/ЕО, като се вземат под внимание правата и законните интереси на съответните субекти на данните.

               (15)

               Съгласно„предложения регламент относно защитата на данните“, който ще замени Директива 95/46/ЕО, оценките на въздействието върху защитата на данните ще станат задължителни при определени условия като ключов инструмент за подобряване на отчетността на администраторите на данни. В това отношение моделът за оценка на въздействието върху защитата на данните за интелигентни енергийни мрежи и интелигентни измервателни системи, макар и незадължителен, в качеството си на инструмент за оценка и вземане на решения ще допринася администраторите на данни в сектора на интелигентните енергийни мрежи да спазват бъдещите правни задължения съгласно „предложения регламент относно защитата на данните“.

               (16)

               Разработен на равнището на Съюза модел за извършване на оценки на въздействието върху защитата на данните цели да гарантира, че разпоредбите на Директива 95/46/ЕО и Препоръка 2012/148/ЕС се изпълняват по съгласуван начин в държавите членки и че се насърчава обща методология за администраторите на данни, гарантираща адекватно и хармонизирано обработване на личните данни навсякъде в ЕС.

               (17)

               Един такъв модел следва да улесни прилагането на принципа за защита на данните чрез проектното решение, като насърчава администраторите на данни да извършват оценки на въздействието върху защитата на данните на възможно най-ранен етап и по този начин да могат да предвиждат потенциално въздействие върху правата и свободите на субектите на данни и да прилагат строги предпазни мерки. Администраторът на данни следва да осъществява наблюдение и да извършва преглед на тези мерки през целия жизнен цикъл на приложението или системата.

               (18)

               Докладът, изготвен във връзка с прилагането на модела, също така следва да допринесе за дейностите на националните органи за защита на данните във връзка с наблюдението и надзора на спазването на изискванията при обработването на данни, и по-специално наблюдението на рисковете за защитата на личните данни.

               (19)

               Моделът следва не само да улеснява отстраняването на нововъзникващи проблеми във връзка със защитата на данните, неприкосновеността на личния живот и сигурността в средата на интелигентните енергийни мрежи, но също така да допринася за преодоляване на предизвикателства при боравенето с данни, свързани с развитието на енергийния пазар на дребно. Всъщност една важна част от стойността на бъдещия пазар на дребно ще произтича от данните и по-широкообхватното интегриране на ИКТ в енергийната система. Събирането и организацията на достъпа до тези данни са от ключово значение за създаването на бизнес възможности за новите участници, по-специално доставчици на агрегирани услуги, предприятия за енергийни услуги или сектора за ИКТ. Поради това въпросите за защитата на данните, неприкосновеността на личния живот и сигурността ще придобиват все по-голяма важност и те трябва да се отчитат при предоставянето на комунални услуги. Моделът ще спомогне да се гарантира, по-специално в началния етап от въвеждането на интелигентните измервателни уреди, че приложенията за интелигентни измервателни системи подлежат на наблюдение и че се спазват основните права и свободи на лицата, като рисковете за защита на данните се установяват от самото начало на развитието на интелигентните енергийни мрежи.

               (20)

               След представянето на модела — който беше формулиран от основните заинтересовани страни в сектора на интелигентните енергийни мрежи чрез наблюдаван от Комисията процес — на работната група за официална консултация беше издадено Становище 04/2013. След представянето на преработен модел въз основа на Становище 04/2013 работната група издаде Становище 07/2013 от 4 декември 2013 г. (14). Формулираните препоръки в тези две становища бяха взети под внимание от заинтересованите страни.

               (21)

               В Становище 07/2013 на работната група се препоръчва да се организира фаза на изпитване за прилагането на модела, в рамките на която отделните органи за защита на данните да обмислят предлагането на подкрепа. Тази фаза на изпитване следва да допринесе да се гарантира, че моделът осигурява подобрена защита на данните на лицата в контекста на внедряването на интелигентни енергийни мрежи.

               (22)

               В контекста на ползите, генерирани от модела, за отрасъла, потребителите и националните органи за защита на данните, държавите членки следва да си сътрудничат със заинтересованите страни от отрасъла, от гражданското общество и с националните органи за защита на данните с цел стимулиране и подпомагане на използването и внедряването на модела за оценка на въздействието върху защитата на данните на ранен етап от внедряването на интелигентни енергийни мрежи и въвеждането на интелигентни измервателни системи.

               (23)

               Комисията следва да допринесе пряко и косвено за изпълнението на тази препоръка, като улесни диалога и сътрудничеството между заинтересованите страни, по-специално чрез централизиране и разпространение на обратна информация между отрасъла и националните органи за защита на данните по време на фазата на изпитване.

               (24)

               В контекста на заключенията от фазата на изпитване и след преразглеждането на Директива 95/46/ЕО Комисията следва да оцени необходимостта от преглед и усъвършенстване на методологията, представена в модела.

               (25)

               Настоящата препоръка зачита основните права и спазва принципите, признати от Хартата на основните права на ЕС. По-специално, настоящата препоръка цели да се гарантира пълното зачитане на личния и семейния живот (член 7 от Хартата) и защитата на личните данни (член 8 от Хартата).

               (26)

               След консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   I.   ОБХВАТ

               1.

               Настоящата препоръка предоставя насоки за държавите членки относно мерки, които следва да бъдат предприети за положително и широкообхватно разпространение, признаване и използване на модела за оценка на въздействието върху защитата на данните за интелигентни енергийни мрежи и интелигентни измервателни системи (наричан по-долу „модела за ОВЗД“), с оглед да се гарантира зачитането на основните права за защита на личните данни и неприкосновеност на личния живот при внедряването на приложения за интелигентни енергийни мрежи и въвеждането на интелигентно отчитане.
               Моделът за ОВЗД е достъпен на уебсайта на работната група за интелигентни енергийни мрежи (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

         II.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ

               2.

               Държавите членки се приканват да вземат под внимание следните определения:

                           а)

                           „интелигентна енергийна мрежа“ (15) означава модернизирана енергийна мрежа, към която са добавени двупосочна цифрова връзка между доставчика и потребителя и интелигентни измервателни системи, както и системи за наблюдение и контрол;

                           б)

                           „интелигентна измервателна система“ означава електронна система, която може да измерва консумацията и производството на енергия, като предоставя повече информация, отколкото традиционните измервателни уреди, и може да предава и получава данни чрез някаква форма на електронна връзка (16);

                           в)

                           „оценка на въздействието върху защитата на данните“ означава извършван от администратора или от обработчика, или от обработчика от името на администратора, систематичен процес за оценяване на потенциалното влияние на рисковете, когато съществува вероятност операциите по обработване на данните поради своето естество, обхват или предназначение да породят специфични рискове за правата и свободите на съответните субекти на данни;

                           г)

                           „защита на данните чрез проектното решение“ означава прилагането, като се вземат предвид съвременното техническо равнище и разходите както на етапа на определяне на средствата за обработване на данните, така и по време на самото обработване, на подходящи технически и организационни мерки и процедури по такъв начин, че обработването да отговаря на изискванията на Директива 95/46/ЕО и да гарантира защитата на правата на съответния субект на данни;

                           д)

                           „защита на данните чрез настройки по подразбиране“ означава прилагането на механизми, с които по подразбиране да се гарантира, че се обработват единствено онези лични данни, които са необходими за конкретните цели на обработването, и най-вече че не се събират или съхраняват данни над необходимия минимум за тези цели по отношение както на обема на данните, така и на срока на тяхното съхранение;

                           е)

                           „най-добри налични техники“ означава най-ефективният и най-напреднал етап в развитието на дейностите и на методите за тяхното осъществяване, като този термин указва практическата пригодност на съответните техники да служат по принцип като основа за спазване на рамката на ЕС за защита на данните. Те са предназначени да предотвратяват или ограничават рисковете за неприкосновеността на личния живот, за личните данни и за сигурността;

                           ж)

                           Работната група за защита на личните данни по член 29 беше създадена съгласно Директива 95/46/ЕО.

         III.   ПРИЛАГАНЕ

               3.

               С оглед да се гарантира защитата на личните данни в целия Съюз държавите членки следва да насърчат администраторите на данни да прилагат модела за ОВЗД за интелигентни енергийни мрежи и интелигентни измервателни системи и по този начин да ги стимулират да вземат под внимание съветите на Работната група за защита на лицата при обработването на лични данни, и по-специално нейното Становище 07/2013 (17). Становищата на работната група са достъпни на уебсайта на Работната група за интелигентни енергийни мрежи (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

               4.

               Държавите членки следва да си сътрудничат със заинтересованите страни от отрасъла, от гражданското общество и с националните органи за защита на данните с цел стимулиране и подпомагане на разпространението и използването на модела за ОВЗД на ранен етап от внедряването на интелигентни енергийни мрежи и въвеждането на интелигентни измервателни системи.

               5.

               Държавите членки следва да насърчат администраторите на данни да обмислят използването на най-добрите налични техники като допълнителен елемент към оценката на въздействието върху защитата на данните, като те ще бъдат определени от държавите членки в сътрудничество с отрасъла, Комисията и други заинтересовани страни за всяко от общите минимални функционални изисквания за интелигентно отчитане на потреблението на електроенергия, както е посочено в точка 42 от Препоръка 2012/148/ЕС.

               6.

               Държавите членки следва да подпомогнат администраторите на данни да разработят и приемат решения за защита на данните чрез проектното решение и защита на данните чрез настройки по подразбиране, които позволяват ефективна защита на данните.

               7.

               Държавите членки следва да гарантират, че преди да пристъпят към обработка на данните администраторите на данни се консултират със съответните национални органи за защита на данните във връзка с оценката на въздействието върху защитата на данните.

               8.

               Държавите членки следва да гарантират, че след като администраторите на данни извършат оценка на въздействието върху защитата на данните и в съответствие с останалите им задължения съгласно Директива 95/46/ЕО, те предприемат подходящите технически и организационни мерки, за да гарантират защитата на личните данни, и също така извършват преразглеждане на оценката на определените мерки през целия жизнен цикъл на приложението или системата, както и на това дали те продължават да бъдат целесъобразни.

         IV.   ФАЗА НА ИЗПИТВАНЕ

               9.

               Държавите членки следва да подпомогнат организирането на фаза на изпитване (18) с използване на действителни случаи, включително като потърсят и насърчат изпитващи лица от отрасъла на интелигентните енергийни мрежи и интелигентното отчитане, за да участват в тази фаза на изпитване.

               10.

               По време на тази фаза на изпитване държавите членки следва да гарантират, че всички съответни приложения или системи използват модела, съветите (19) на Работната група за защита на лицата при обработването на лични данни, както и разпоредбите, съдържащи се в раздел III от настоящата препоръка, за да се окаже най-доброто въздействие върху защитата на данните и да се осигурят възможно най-много данни за последващо преразглеждане на модела.

               11.

               Държавите членки следва да насърчават и подпомагат националните органи, които са компетентни по отношение на защитата на данните, да осигуряват подкрепа и насоки на администраторите на данни по време на цялата фаза на изпитване (20).

               12.

               Комисията възнамерява да допринесе пряко за осъществяването и наблюдението на фазата на изпитване, като улесни диалога и сътрудничеството между заинтересованите страни, по-специално чрез осигуряване на платформа за заинтересованите страни (21) за организиране на срещи с участието на изпитващите лица, представители на отрасъла и гражданското общество, националните органи за защита на данните и енергийните регулаторни органи.

               13.

               Държавите членки следва да насърчават изпитващите лица да съобщават и споделят резултатите от фазата на изпитване с националните органи, компетентни за защитата на данните, и с останалите относими заинтересовани страни в рамките на платформата за заинтересовани страни въз основа на три категории критерии за оценка:

                           а)

                           ефикасност на модела при оценяване на въздействието на отделните приложения за интелигентни енергийни мрежи върху защитата на данните;

                           б)

                           полза от модела при насочването на администратора на данни, когато извършва оценката на въздействието в съответствие с конкретните обстоятелства във връзка с приложението или системата;

                           в)

                           удобство за ползване на модела от гледна точка на администратора на данни.

                     Докладването въз основа на тези критерии за оценка следва да се съсредоточи върху осигуряването на информация, която е относима към прилагането на препоръката на Комисията и на модела по отношение на всички съответни приложения или системи.

               14.

               Комисията възнамерява да осигури съставянето на опис на проведените през фазата на изпитване оценки на въздействието върху защитата на данните. Описът на оценките на въздействието върху защитата на данните ще бъде достъпен на уебсайта на Работната група за интелигентни енергийни мрежи през цялата фаза на изпитване и ще се актуализира редовно с цел да се насърчи постоянното и своевременно усъвършенстване на прилагането на модела.

         V.   ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ

               15.

               В срок до две години от публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз държавите членки следва да предоставят на Комисията доклад за оценка, в който се подчертават относимите заключения от фазата на изпитване.

               16.

               Две години след публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз Комисията възнамерява да оцени необходимостта от преразглеждане на модела за ОВЗД въз основа на докладите от фазата на изпитване, предоставени от държавите членки, и в контекста на горепосочените критерии за оценка. Комисията ще обмисли организирането на специално събитие за заинтересованите страни с цел осъществяване на обмен на мнения за тази оценка преди да пристъпи към преразглеждане.

               17.

               Това преразглеждане следва да допринесе да се гарантира, че моделът за ОВЗД осигурява подобрена защита на данните на лицата в контекста на внедряването на интелигентни енергийни мрежи и адекватно отразява разпоредбите на преработената Директива 95/46/ЕО, както и Становище 07/2013.

      Съставено в Брюксел на 10 октомври 2014 година.

            За Комисията

         Günther OETTINGER

            Член на Комисията

      (1)  Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и за отмяна на Директива 2003/54/ЕО (ОВ L 211, 14.8.2009 г., стр. 55).

      (2)  Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно общите правила за вътрешния пазар на природен газ и за отмяна на Директива 2003/55/ЕО (ОВ L 211, 14.8.2009 г., стр. 94).

      (3)  Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (ОВ L 281, 23.11.1995 г., стр. 31).

      (4)  Работна група за защита на личните данни по член 29, Становище 12/2011 относно интелигентното отчитане, 00671/11/BG, WP183, 4 април 2011 г.

      (5)  Работна група за защита на личните данни по член 29, Становище 04/2013 относно модела за оценка на въздействието върху защитата на данните за интелигентни енергийни мрежи и интелигентни измервателни системи („модел за ОВЗД“), изготвен от експертна група № 2 на създадената от Комисията работна група за интелигентни енергийни мрежи, 00678/13/BG, WP205, 22 април 2013 г.

      (6)  Пак там и Препоръка CM/Rec(2010)13 от 23 ноември 2010 г. на Комитета на министрите на Съвета на Европа към държавите членки за защита на лицата при автоматизирана обработка на лични данни в контекста на профилиране.

      (7)  Директива 2002/58/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 юли 2002 г. относно обработката на лични данни и защита на правото на неприкосновеност на личния живот в сектора на електронните комуникации (Директива за правото на неприкосновеност на личния живот и електронни комуникации) (ОВ L 201, 31.7.2002 г., стр. 37).

      (8)  COM(2012) 11 окончателен.

      (9)  COM(2011) 202 окончателен.

      (10)  Съвместно съобщение до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, „Стратегия на Европейския съюз за киберсигурност: отворено, безопасно и сигурно киберпространство“, 7 февруари 2013, JOIN(2013) 1 final.

      (11)  COM(2013) 48 final.

      (12)  Становище на Европейския надзорен орган по защита на данните от 8 юни 2012 г. относно препоръката на Комисията относно подготовката за въвеждането на интелигентни измервателни системи: https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2012/12-06-08_Smart_metering_EN.pdf

      (13)  Препоръка 2012/148/ЕС на Комисията от 9 март 2012 г. относно подготовката за въвеждането на интелигентни измервателни системи (ОВ L 73, 13.3.2012 г., стр. 9).

      (14)  Работна група за защита на личните данни по член 29, Становище 07/2013 относно модела за оценка на въздействието върху защитата на данните за интелигентни енергийни мрежи и интелигентни измервателни системи („модел за ОВЗД“), изготвен от експертна група № 2 на създадената от Комисията работна група за интелигентни енергийни мрежи, 2064/13/BG, WP209, 4 декември 2013 г.

      (15)  В модела за ОВЗД, разработен от Работната група за интелигентни енергийни мрежи, интелигентните енергийни мрежи се определят като енергийни мрежи, които могат по разходоефективен начин да интегрират поведението на всички свързани към тях потребители, за да се гарантира икономически ефективна и устойчива енергийна система с ниски загуби и високо качество, сигурност на доставките и безопасност: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf

      (16)  Тълкувателно съобщение във връзка с Директива 2009/72/ЕО относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и Директива 2009/73/ЕО относно общите правила за вътрешния пазар на природен газ — Пазари на дребно, стр. 7.

      (17)  Вж. бележки под линия 4, 5 и 14.

      (18)  Вж. бележка под линия 14.

      (19)  Вж. бележки под линия 4, 5 и 14.

      (20)  Вж. бележка под линия 14.

      (21)  Платформата за заинтересовани страни ще бъде работната група за интелигентни енергийни мрежи, която бе създадена от Европейската комисия през 2009 г. като платформа за политики, насочена към дискусии и предоставяне на съвети на Комисията относно политическите/регулаторните насоки и координиране на първите стъпки към внедряване на интелигентни енергийни мрежи: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm


				|

		52012DC0326

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Словакия за 2012 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за периода 2012—2015 г. /* COM/2012/0326 final */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Словакия за 2012 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета относно
програмата
за
стабилност
на Словакия
за периода 2012—2015 г.
СЪВЕТЪТ НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
Като
взе предвид Договора
за
функционирането
на Европейския
съюз и
по-специално
член 121,
параграф 2 и член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета
от 7 юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[3],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета
по заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       На 26
март 2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на
Европейската
комисия да се
започне
изпълнението
на нова стратегия
за работни
места и
растеж —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена координация
на
икономическите
политики, която
стратегия е
съсредоточена
върху ключовите
области, в
които е
необходимо
да се предприемат
действия за
повишаване
на потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)       На 13
юли 2010 г.
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоките за
политиките
на държавите
членки по
заетостта[4], като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националната
си
икономическа
политика и
политика по
заетостта.
(3)       На 12
юли 2011 г.
Съветът прие
препоръка
относно на
националната
програма за
реформи на
Словакия за 2011
г. и даде
становището
си относно актуализираната
програма за
стабилност на
Словакия за
2011—2014 г.
(4)       На 23
ноември 2011 г.
Комисията
прие втория
годишен
обзор на растежа,
с което
постави
началото на
втория европейски
семестър за
предварително
и интегрирано
координиране
на
политиката, залегнало
в
стратегията
„Европа 2020“.           Въз
основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на 14
февруари 2012 г.
Комисията
прие Доклад
за механизма за
предупреждение[5], в
който
Словакия не е
посочена
като държава
членка, за
която ще се
извърши
задълбочен преглед.
(5)       На 2
март 2012 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
бюджетна
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от
продължаване
на
диференцирана
бюджетна
консолидация,
благоприятстваща
растежа,
възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на
заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на
публичната
администрация.
(6)       На 2
март 2012 г.
Европейският
съвет
прикани също
държавите
членки,
участващи в
пакта „Евро плюс“,
да
представят
своите
ангажименти
достатъчно
рано, за да
бъдат
включени в
програмите
им за
стабилност
или
програмите
им за
конвергенция
и в
националните
им програми
за реформи.
(7)       На 30
април 2012 г.
Словакия
представи
програмата
си за
стабилност
за периода 2012—2015
г., както и
своята
национална
програма за
реформи за 2012 г.
Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(8)       Съгласно
извършената
в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета
оценка на програмата
за
стабилност
за 2012 г.
Съветът е на
мнение, че
макроикономическият
сценарий в
основата на
бюджетните
прогнози на
програмата е
реалистичен.
Като цяло той
е в съответствие
с прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2012 г., макар
прогнозата
да предвижда
леко по-висок
ръст на реалния
БВП през 2012 г.
Целта на
стратегията,
очертана в
програмата, е
да гарантира
дългосрочната
устойчивост
на
публичните
финанси.
Набелязаните
междинни
стъпки за
постигането
на тази цел
включват
стриктно
изпълнение
на бюджета за
2012 г. и
намаляване
на номиналния
дефицит до
ниво под 3 % от
БВП през 2013 г., когато
е
определеният
от Съвета
срок да коригиране
на
прекомерния
дефицит.
Плановете за
постигане на
целта за
номиналния
дефицит през
2013 г., обаче,
може да не се
сбъднат. В
програмата
средносрочната
бюджетна цел
(СБЦ) е
променена от
почти балансиран
бюджет на
структурен
дефицит от 0,5 %
от БВП и не се
предвижда
целта да бъде
постигната в
рамките на
периода на
действие на
програмата.
Новата СЦБ е
адекватно
отражение на
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж. Въз
основа на
(преизчисленото)
структурно
бюджетно
салдо[6]
средногодишното
подобряване
на състоянието
на бюджета за
периода 2010—2013 г.
е 1,3 % от БВП, което
значително
надминава
изискваната
стойност,
препоръчана
от Съвета,
при което
оставащата
част от това
подобряване
е в известна
степен
отложена за
2013 г.
Съществуват
рискове по
отношение на
целта за 2013 г.,
тъй като
предложените
мерки може да
не постигнат
планираните
резултати;
едновременното
изпълнение
на всички
малки по
обхват мерки
може да е
трудно, а в
Словакия и
преди са
извършвани
значителни
последващи
корекции във
възходяща
посока на
целите за
дефицита. Освен
това е
вероятно
извършването
на допълнителни
съкращения
на разходите
във всички
сфери да се
окаже
непосилно в
средносрочен
план. През 2014 г.
и 2015 г. средното
подобрение
на състоянието
на бюджета
възлиза на 0,3%
от БВП годишно,
което е под
изискваната
корекция от 0,5%
от БВП за
държавите,
които все още
не са постигнали
СБЦ.
Независимо от
това според
програмата в
последните
години от
нейния
период на
действие
темпът на нарастване
на
държавните
разходи, като
се отчитат
дискреционните
мерки по
отношение на
приходите, е
в
съответствие
с целевия показател
за разходите
в Пакта за
стабилност и растеж.
Държавният
дълг ще
остане
значително
под 60 % от БВП.
Макар
Словакия да е
приела закон
за
създаването
на фискалния
съвет, до
момента това
не се е
случило, а
законодателството
по отношение
на таваните
за разходите
все още не е
прието.
(9)       Като
се има
предвид, че
възможността
за
по-нататъшна основана
на разходите
бюджетна
консолидация
постепенно
се стеснява и
като се отчита
необходимостта
да се
способства
за непрекъснат
процес на
конвергенция
посредством
разходи в
ключови
области като
образованието,
иновациите и
транспортната
инфраструктура,
може да се
разгледат
варианти за
мерки, насочени
към
разширяване
на данъчната
основа,
ограничаване
на
укриването
на данъци и
подобряване
на
спазването
на данъчните
задължения,
без това да
се отразява
неблагоприятно
на
краткосрочните
перспективи
за растеж. Намаляването
на разликата
между
дължимия и
събрания ДДС,
която е една
от големите в
ЕС, може да
доведе до
значителни
допълнителни
приходи. Има
възможност
също така за
увеличаване
на
постъпленията
от данъци,
които са
по-малко
вредни за
растежа,
включително
облагането
на недвижими
имоти, както
и от екологично
данъчно
облагане.
Ефективността
на данъчното
облагане на
трудовите
доходи
варира в
зависимост
от
различните
форми на
заетост. Това
насърчава
преминаване
към по-гъвкави
договорености
за работа с
отрицателно
краткосрочно
и
дългосрочно
въздействие
върху
публичните
сметки.
(10)     Словакия
е предприела
само
частични
мерки във
връзка с
дългосрочната
устойчивост на
публичните
си финанси,
тъй като все
още не е
въвела планираните
промени в
разходопокривния
стълб на
пенсионната
система.
Предприети
са мерки за
повишаване
на
жизнеспособността
на капиталопокриващия
пенсионен
стълб. При все
това обаче
нестабилната
правна уредба,
която се
характеризираше
с чести и
значителни
промени в миналото,
доведе до
значителни
разходи за приспособяване
и внесе
несигурност
в капиталопокриващия
пенсионен
стълб.
(11)     Не са
предприети
никакви
сериозни
мерки за
преодоляване
на проблема с
безработицата
в Словакия.
Продължава
да
съществува
необходимост
от
подобряване
на
ефективността
на активните
политики на
пазара на
труда и
капацитета
на
публичната
служба по
заетостта.
Необходимо е
също така да
се
предприемат
мерки за
увеличаване
на участието
на пазара на
труда на
по-възрастните
работници и
жените,
по-специално
чрез
осигуряване
наличието на
услуги за
грижи за
деца.
Данъчната
тежест, включително
всички
задължителни
плащания, остава
сравнително
висока за
работниците
с ниски
доходи, а
определена
част от
търсещите
работа нямат
стимул да
заменят
социалните
помощи с
нископлатена
работа.
(12)     За
подобряване
на
качеството
на системата
на
образование
и обучение са
предприети само
някои
ограничени
мерки. В
съответствие
с
резултатите
от работата
на съвместния
екип на
Словакия и
Комисията по
въпросите на
безработицата
сред младите
хора за
справяне с
високата безработица
сред младите
хора в
Словакия трябва
незабавно да
бъде приет и
приведен в
изпълнение
планът за
действие за
младежта,
включително
предприемането
на реформа на
професионалното
образование
и обучение,
както и на
висшето
образование.
Приета е
актуализирана
стратегия за
учене през
целия живот.
Въпреки това,
не са
въведени
специални стимули,
за да се
гарантира
по-голямо
участие.
(13)     Маргинализираните
общности,
включително
ромите, са до
голяма
степен
изключени от
пазара на
труда и
образователната
система, като
формират
значителен и
използван в недостатъчна
степен
потенциал от
работна ръка
в словашката
икономика. За
да се справи
с този
проблем,
Словакия
следва да
положи повече
усилия за
подобряването
на образователните
резултати на
маргинализираните
групи и за
успешното
действие на
политиките
за
реинтеграция
на възрастни.
(14)     Словакия
е увеличила
значително
прозрачността
на правилата
за възлагане
на обществени
поръчки и на
съдебната
система,
макар
съдебното
производство
да
продължава
да е дълго и
скъпоструващо.
При все това
обаче като
цяло качеството
и
капацитетът
на
публичните
институции
продължават
да бъдат на
ниско ниво.
Публичната
администрация
се отличава с
липса на стратегически
подход,
голямо
текучество на
персонала и
недостатъчни
действия за
изграждане
на капацитет,
което
затруднява разработването
и
изпълнението
на политики,
както и
предоставянето
на публични
услуги.
(15)     Словакия
пое редица
ангажименти
по силата на
пакта "Евро
плюс". Тези
ангажименти,
както и
изпълнението
на
ангажиментите,
представени
през 2011 г., са
свързани с
подпомагането
на заетостта,
повишаването
на
конкурентоспособността,
подобряването
на устойчивостта
на
публичните
финанси и
укрепването
на финансовата
стабилност.
Комисията
оцени изпълнението
на
ангажиментите
по пакта „Евро
плюс“.
Резултатите
от тази
оценка са
взети
предвид в
препоръките.
(16)     В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Словакия. Тя
направи
оценка на
програмата
за стабилност
и на
националната
програма за реформи.
Комисията
взе предвид
не само тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
бюджетна и
социално-икономическа
политика в
Словакия, но
и тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид на
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез принос
на равнище ЕС
към бъдещите
решения на
държавите
членки.
Препоръките
ѝ в рамките
на
европейския
семестър са
изразени в препоръки 1―7
по-долу.
(17)     Предвид
тази оценка
Съветът
разгледа програмата
за
стабилност
на Словакия,
като становището
му[7]
е изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу,
ПРЕПОРЪЧВА
на Словакия
да
предприеме
следните
действия
през периода
2012—2013 г.:
1.           Да
предприеме
допълнителни
мерки през 2012 г.
и да определи
необходимите
мерки за 2013 г. за
коригиране
на
прекомерния
дефицит по
устойчив начин
и да направи
структурната
корекция, посочена
в
препоръките
на Съвета по
процедурата
при
прекомерен
дефицит. Да
извърши
целенасочени
съкращения
на разходите,
като в същото
време запази
нивото на
разходите,
насърчаващи
растежа, и да
увеличи
усилията за
подобряване
на
ефективността
на публичните
разходи. След
това да
осигури подходяща
структурна
корекция, за
да постигне
достатъчен
напредък в
постигането
на средносрочната
бюджетна цел
(СБЦ),
включително
спазване на
целевия
показател за
разходите. Да
ускори
създаването
на фискалния
съвет и да
приеме
правила за
тавани на
разходите.
2.           Да
направи
необходимото
за
по-стриктното
спазване на
данъчните
задължения,
по-конкретно
чрез
повишаване
на
ефикасността
на събирането
на ДДС; да
намали
разликите в
данъчното
облагане на
труда между
различните видове
заетост, също
и чрез
намаляването
на данъчните
отчисления;
да обвърже
облагането
на недвижимите
имоти с
пазарната
стойност на
недвижимата
собственост;
да използва в
по-голяма
степен
екологично
данъчно
облагане.
3.           Да
коригира
допълнително
разходопокривния
стълб на
пенсионната
система,
главно чрез
промяна на
механизма за
индексация,
въвеждане на
пряка връзка
между
законоустановената
пенсионна
възраст и
продължителността
на живота и
въвеждане на
коефициент
за устойчивост
във
формулата за
изчисляване
на пенсиите,
отразяващ
демографските
промени. Да
гарантира
устойчивостта
и жизнеспособността
на
капиталопокриващия
пенсионен
стълб.
4.           Да
подобри
административния
капацитет на
публичните
служби по
заетостта с
цел да се
подобри
насочеността,
замисъла и
оценката на
активните
политики на
пазара на
труда, за да
се осигурят
по-персонализирани
услуги по
заетостта за
младежите,
дългосрочно
безработните,
по-възрастните
работници и
жените. Да
осигури
наличието на детски
заведения. Да
намали
данъчната
тежест върху
труда на нископлатените
работници и
да адаптира системата
за изплащане
на
обезщетения.
5.           Да приеме
и приведе в
изпълнение
плана за действие
за младежта,
по-специално
във връзка с
качеството и
съобразяването
на образованието
и
професионалното
обучение с
нуждите на
пазара на
труда,
включително
чрез въвеждането
на схема за
професионални
стажове. Да подобри
качеството
на висшето
образование
чрез
повишена
гаранция за
качеството и ориентираност
към
резултати.
6.           Да
предприеме
активни
мерки за
подобряване
на достъпа и
качеството
на
училищното и предучилищното
образование
за уязвимите
групи,
включително
ромите. Да
осигури
реинтеграцията
на възрастните
на пазара на
труда чрез
мерки за стимулиране
на трудовата
активност и
целенасочени
услуги за
заетост,
втори шанс за
образование
и
краткосрочно
професионално
обучение.
7.           Да
повиши
качеството
на
държавната
администрация,
включително
чрез
подобряване
на
управлението
на човешките
ресурси. Да продължи
да полага
усилия за
съкращаването
на
продължителността
на съдебните
производства
и за
засилването
на ролята на
службата за
обществени
поръчки като
независим
орган.
Съставено
в Брюксел на … година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 02.08.1997 г.,
стр. 1.
[2]               COM(2012) 325
окончателен
[3]               P7_TA(2012)0048 и P7_TA(2012)0047
[4]               Решение
2012/238/ЕС на
Съвета от
26 април 2012 г.
[5]               COM(2012) 68
окончателен
[6]               Салдо,
коригирано
спрямо
фазата на
икономическия
цикъл, без еднократните
и другите
временни
мерки, преизчислено
от службите
на Комисията
въз основа на
данните в
програмата и
с помощта на
общоприетата
методика.
[7]               Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент (EО) № 1466/97
на Съвета.


				|

		52011SC0825

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Romaniaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Romania 2011-2014

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
Националната
програма за
реформи на
Румъния за 2011 г.
и за
предоставяне
на становище
на Съвета
относно
актуализираната
Програма за
стабилност
на Румъния за
периода 2011—2014 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
Като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и на
надзора и
координацията
на
икономическата
политика[1] и
по-специално
член 9,
параграф 3 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)
На 6 май 2009
г. Съветът
прие Решение
(2009/459) да направи
достъпни за
Румъния
средносрочна
финансова
помощ за
период от три
години въз
основа на
разпоредбите
на член 143 от Договора.
В
придружаващия
Меморандум
за разбирателство,
подписан на 23
юни 2009 г., и
последващите
му
допълнения
се определят
условията на
икономическата
политика, въз
основа на
която е
изплатена
финансова
помощ. Решението
на Съвета
беше
изменено на 16
март 2010 г. с
Решение 2010/183.
След
успешното
изпълнение на
програмата
от Румъния и
като се има
предвид
частичната
корекция по
текущата
сметка в
резултат на
съществуващите
все още структурни
слабости на
продуктовите
пазари и на
пазара на
труда
Румъния,
които правят
страната
чувствителна
към международните
ценовите
сътресения,
на 12 май 2011 г. Съветът
прие Решение
(2011/288/ЕС) да
направи
достъпна за
Румъния
предпазна
средносрочна
финансова
помощ за
период от три
години въз основа
на член 143 от
Договора.
Придружаващият
Меморандум
за
разбирателство
ще бъде
подписан
през [юни
2011 г.].
(2)
На 26 март
2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на
Европейската
комисия да се
започне
изпълнението
на нова
стратегия за
работни
места и
растеж — стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на
икономическата
политика,
съсредоточена
върху
ключовите
области, в
които е необходимо
да се
предприемат
действия за повишаване
на
потенциала
за устойчив
растеж и
конкурентоспособността
на Европа.
(3)
На 13 юли
2010 г. Съветът
прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите-членки
и на Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно насоките
за
политиките
на
държавите-членки
по заетостта[3], като заедно
двата акта
представляват
т. нар. „интегрирани
насоки“.
Държавите-членки
бяха призовани
да се
съобразят с
интегрираните
насоки при
провеждането
на
националните
си икономически
политики и
политики по
заетостта.
(4)
На
12 януари 2011 г.
Комисията
прие първия
годишен
обзор на
растежа, с
което
постави началото
на нов цикъл
на
икономическото
управление в
ЕС и на
първия
европейски
семестър за
предварителна
интегрирана
координация
на
политиката
съгласно
стратегията
„Европа 2020“.
(5)
На 25 март
2011 г.
Европейският
съвет
утвърди
приоритетите
за
фискалната консолидация
и
структурната
реформа (в съответствие
със
заключенията
на Съвета от 15 февруари
и 7 март 2011 г. и
въз основа на
годишния
обзор на
растежа,
изготвен от
Комисията).
Той подчерта
необходимостта
да се даде
приоритет на
възстановяването
на стабилността
на бюджетите
и фискалната
устойчивост,
намаляването
на
безработицата
чрез реформи
на пазара на
труда и
полагането
на нови
усилия за
повишаване
на растежа.
Европейският
съвет поиска
от
държавите-членки
да превърнат
тези
приоритети в
конкретни
мерки, които
да бъдат
включени в
техните
програми за
стабилност
или в
програмите
за конвергенция
и в
националните
програми за
реформи.
(6)
На 25 март
2011 г.
Европейският
съвет също
така прикани
държавите-членки,
участващи в
пакта „Евро
плюс“, да
представят
своите
задължения
достатъчно
рано, за да
бъдат
включени в
програмите
им за
стабилност
или в програмите
им за
конвергенция
и в
националните
програми за
реформи.
(7)
На 2 май
2011 г. Румъния
представи
актуализираната
си програма за
конвергенция
за периода
2011—2014 г. и
Националната
си програма
за реформи за
2011 г. На двете програми
бе направена
оценка
едновременно.

(8)
Между 2002 г.
и 2008 г.
икономиката
на Румъния
нарасна
силно, като
растежът на
реалния БВП е
средно 6,3%,
което е над
нейното ниво
на
потенциален
растеж. Икономическият
растеж се
дължеше
основно на вътрешното
търсене, като
силното
развитие на
кредитите и
заплатите
даде тласък
на частното
потребление
и
инвестициите.
Бурният
растеж беше
също
подхранван
от приток на
чуждестранен
капитал, и
доведе до
пренагряване
и
неустойчиви
външни и
фискални
дисбаланси.
Настоящият
дефицит по
текущата
сметка достигна
своя връх с 13,6 %
от БВП през 2007 г.
и намаля само
минимално до
11,4 % от БВП през 2008
г. Големият
размер на
получените външни
заеми беше
предизвикан
от процикличната
фискална
политика,
като
номиналният
дефицит се
увеличи от 1,2 %
от БВП през 2005 г.
до 5,7 % от БВП
през 2008 г., в
резултат на
периодически
бюджетни
отклонения,
най-вече по
отношение на
текущите
разходи. Финансовата
криза и
последвалото
глобално забавяне
на
икономическия
растеж
увеличи избягването
на риска сред
инвеститорите,
което доведе
до
значително
ограничаване
на
капиталовите
потоци към
Румъния.
Участието в
пазара на
труда не
нарасна
въпреки благоприятните
икономически
условия, като
нивото на заетостта
се промени
много малко
през годините
на бурен
икономически
растеж.
Равнището на
заетост
спадна до 63,3%
през 2010 г.,
докато процентът
на
безработицата
е нараснал от
5,8% през 2008 г. на 7,3%
през 2010 г. в
резултат на
икономическия
спад.
Безработицата
остава
особено висока
сред
населението
на ромите. В
този
контекст и
изправени пред
остри
финансови
нужди,
румънските
органи
поискаха
международна
финансова
помощ през
май 2009 г.
(9)
След
успешното
прилагане на
програмата за
корекции от
страна на
ЕС/МВФ и за да
бъдат консолидирани
тези
позитивни
постижения,
беше
договорена
превантивна програма
на ЕС/МВФ за
периода 2011—2013 г..
Новата програма
продължава
фискалната
консолидация,
реформите за
фискално
управление и
запазване на
финансовата
стабилност,
започнати по
програмата
за 2009—2011 г. Освен това
с нея се
поставя
силно
ударение
върху структурните
реформи на
продуктовите
пазари (в
енергийния и
транспортния
сектор) и пазара
на труда,
необходими
за
освобождаване
на потенциал
за растеж ма
Румъния, за
насърчаване
на
създаването
на работни
места и за
увеличаване
на
усвояването
на фондове на
ЕС. Румъния е
на път да
постигне
целта за касов
дефицит в
размер на 4,4 % от
БВП през 2011 г.
(под 5 % от БВП по
ЕСС). Това
също би
осигурило
адекватна
база за
постигане на
целта за
дефицит под 3 %
от БВП за 2012 г.,
въпреки че ще
трябва да
бъдат
предприети допълнителни
мерки според
икономическата
прогноза за 2011
г. на
службите на
Комисията. Органите
също
предприеха
стъпки за
постигане на
целите на
структурните
реформи на новата
програма и
продължават
да поддържат финансова
стабилност.
(10)
Въз
основа на
оценката на
актуализираната
програма за
конвергенция
в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета,
Съветът е на мнение,
че
макроикономическите
предположения
в основата на
бюджетните
прогнози на
програмата
изглеждат
реалистични.
С програмата
за
конвергенция
се има за цел
да се
коригира
прекомерния дефицит
с краен срок
до 2012 г.,
установен от
Съвета в
неговите
препоръка от
16 февруари 2010 г.
Програмата е
насочена към
номинален
дефицит от 2,6 %
от БВП през 2013 г.
и от 2,1 % от БВП
през 2014 г., като
планираната
консолидация
се основава
предимно на
съкращаване
на разходите.
Предвид
структурното
салдо,
преизчислено
от службите
на Комисията,
средносрочните
бюджетни
цели (СБЦ)
няма да бъде
постигнати в
рамките на
програмния
период. В
стратегията
за
консолидация
изглежда е
предвидено
структурно
подобрение
на по-ранен
етап,
концентрирано
през 2011 и 2012 г. За
разлика от
това няма
подобрение
на структурния
баланс през 2013
и 2014 г.
Предвидените
планове за
изменение на
дефицита са
подходящи за
2011 и 2012 г., но не и
за 2013 и 2014 г. Основните
рискове,
лежащи в
основата на
бюджетните
цели са
свързани с
рисковете за
прилагане,
областта на
държавните
предприятия,
които
представляват
сериозни
условни пасиви
в бюджета, и
резервите,
изразени от
Комисията
(Евростат),
относно
уведомлението
за
процедурата
при прекомерен
дефицит на
Румъния[4].
(11)
Румъния
пое своите
ангажименти
съгласно пакта
„Евро плюс“[5] в
своята
национална
програма за
реформи и в
програмата
за
конвергенция,
които бяха предадени
на 2 май 2011 г.
Повечето от
тези ангажименти
са били или
са в процес
на прилагане,
като част от
програмата
за
средносрочно
финансово
подпомагане,
и като цяло
са уместни за
посрещане на
предизвикателствата
по пакта.
(12)
Комисията
направи
оценка на програмата
за
конвергенция
и
националната
програма за
реформи,
включително
ангажиментите
по пакта
„Евро плюс“[6]. Тя взе
предвид не
само тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в
Румъния, но също
така и
доколко те са
в
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнище ЕС
към бъдещите
решения на
държавите-членки.

(13)
В
контекста на
настоящата
оценка и
предвид Препоръката
на Съвета по
член 126,
параграф 7 от
Договора за
функционирането
на Европейския
съюз от 16
февруари 2010 г.,
Съветът
разгледа
актуализираната
Програма за
конвергенция
на Румъния за
2011 г., като
становището
му[7]
е отразено
по-специално
в препоръката
по-долу. Като
взе предвид
заключенията
на
Европейския
съвет от 25
март 2011 г.,
Съветът разгледа
националната
програма за
реформи на
Румъния,
ПРЕПОРЪЧВА
на Румъния:
Да
се приложат
мерките,
определени в
Решение 2009/459 на
Съвета,
последно
изменено с Решение
2010/183 на Съвета,
както и
мерките,
установени в
Решение 2011/288 на
Съвета и
допълнително
уточнени в
Меморандума
за
разбирателство
от 23 юни 2009 г. и
последващите
му
допълнения, както
и в
Меморандума
за
разбирателство
от [юни 2011
г.] и
неговите
последващи
допълнения.
Съставено
в Брюксел на [….]
година.
                                                                       За Съвета
                                                                       Председател
[1]               OВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               ОВ C, стр....
[3]               Остават
валидни за
2011 г. съгласно
Решение 2011/308/ЕС
на Съвета от
19 май 2011 г.
[4]               Евростат
изрази
резерви
относно качеството
на
статистическата
информация във
връзка с ППД
поради: i)
несигурността
по отношение
на
въздействието
на някои
обществени
корпорации
върху
държавния
дефицит, ii)
докладването
на ESA95
категории
„други сметки
за
вземания/дължими
суми“, iii)
същността и
въздействието
на някои
финансови
транзакции и
iv)
консолидацията
на
вътрешноправителствени
потоци.
[5]               Документ
SEC(2011) 731 съдържа
повече
подробности
относно
ангажиментите,
поети в
рамките на пакта
„Евро плюс“.
[6]               Вж. SEC(2011) 731.
[7]               Предвидено
в член 9,
параграф 3 от
Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета.


title: Препоръка на Комисията от 28 юни 2016 година относно наблюдението на никел във фуражите (Текст от значение за ЕИП)

text:
               29.6.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 235/1

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 28 юни 2016 година
   относно наблюдението на никел във фуражите
   (текст от значение за ЕИП)
   (2016/C 235/01)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Наличието на никел (Ni) във фуражите може да е в резултат от естествени процеси и човешката дейност. Освен това някои фуражни суровини съдържат метален никел, тъй като той се използва като катализатор в производството им.

               (2)

               Експертната група по замърсителите в хранителната верига към ЕОБХ („Органа“) („Експертната група“) предостави научно становище относно рисковете за здравето на животните и за общественото здраве и околната среда, свързани с наличието на Ni във фуражите (1).

               (3)

               Експертната група по замърсителите в хранителната верига стигна до заключението, че е малко вероятно да бъде наблюдавано отрицателно въздействие на Ni чрез фуражите за едър рогат добитък, свине, зайци, патета, риба, кучета, пилета, коне, овце, кози и котки. Относно оценката на рисковете за здравето на човека, свързани с наличието на Ni в храните от животински произход, Експертната група стигна до заключението, че средно за населението сегашните равнища на хронична експозиция на Ni само от храни от животински произход биха могли да представляват потенциална загриженост по отношение на младите хора. Що се отнася до острата експозиция на потребителите чрез храната Експертната група стигна до заключението, че чрез консумацията на храни от животински произход хората със сенсибилизация към никел също са изложени на риск от поява на екземоподобни обриви. Поради това ролята на храните от животински произход при експозицията на Ni чрез храната не следва да се подценява, особено във възрастови групи с голяма експозиция на Ni чрез храната. Въз основа на наличните данни обаче не беше възможно да се определят стойности на преминаване от фуражи в храни от животински произход.

               (4)

               Следва да се отбележи, че данните за случаи на наличие на Ni във фуражите, използвани за научното становище на ЕОБХ, бяха предимно от една държава членка и поради това те не са непременно представителни за наличието на Ni във фуражите в ЕС.

               (5)

               Поради това е целесъобразно да се следи за наличието на Ni във фуражите в ЕС, преди да се разглежда въпросът за определяне на максимални граници на Ni във фуражи или други мерки за управление на риска, необходими за осигуряването на високо равнище на защита на здравето на човека и здравето на животните,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1)

               Държавите членки, с активното участие на стопанските субекти в областта на фуражите, следва да извършват мониторинг на наличието на Ni във фуражите.

               2)

               С цел да се гарантира, че пробите са представителни за партидата, от която са взети, държавите членки следва да спазват процедурата за вземане на проби, установена в Регламент (ЕО) № 152/2009 на Комисията (2).

               3)

               Държавите членки следва да гарантират, че резултатите от анализите се предоставят редовно и най-късно до 31 октомври 2017 г. на ЕОБХ във формàта на ЕОБХ за предаване на данни в съответствие с изискванията на насоките на ЕОБХ Guidance on Standard Sample Description (SSD) for Food and Feed (3) и с допълнителните специални изисквания за докладване на ЕОБХ.

      Съставено в Брюксел на 28 юни 2016 година.

            За Комисията

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Член на Комисията

      (1)  Експертна група по замърсителите в хранителната верига към ЕОБХ, 2015 г., Scientific Opinion on the risks to animal and public health and the environment related to the presence of nickel in feed (Научно становище относно рисковете за здравето на животните и за общественото здраве, свързани с наличието на никел във фуражите). EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ) 2015;13(4):4074, 76 стр. doi:10.2903/j.efsa.2015.4074 www.efsa.europa.eu/efsajournal.

      (2)  Регламент (ЕО) № 152/2009 на Комисията от 27 януари 2009 г. за определяне на методите за вземане на проби и анализ за целите на официалния контрол на фуражите (ОВ L 54, 26.2.2009 г., стр. 1).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm


title: Препоръка за Решение на Съвета относно присъединяването на България и Румъния към Конвенцията от 26 май 1997 г., приета на основание член К.3, параграф 2, буква в) от Договора за Европейския съюз, за борбата с корупцията, в която участват длъжностни лица на Европейските общности или длъжностни лица на държавите-членки на Европейския съюз

text:
                    КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ
                                                 Брюксел, 25.4.2007
                                                 COM(2007) 218 окончателен
                                                 2007/0072 (CNS)
                                      Препоръка за
                                РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
    относно присъединяването на България и Румъния към Конвенцията от 26 май
       1997 г., приета на основание член К.3, параграф 2, буква в) от Договора за
   Европейския съюз, за борбата с корупцията, в която участват длъжностни лица на
        Европейските общности или длъжностни лица на държавите-членки на
                                   Европейския съюз
                               (представена от Комисията)
BG                                                                                BG
 ---pagebreak---                               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ
   Актът за присъединяване на България и Румъния1 от 2005 г. въведе опростена система
   за присъединяването на България и Румъния към конвенциите (и протоколите),
   сключени от държавите-членки въз основа на член 34 от Договора за Европейския съюз
   (предишен член К.3 от Договора за Европейския съюз) или на член 293 от Договора за
   Европейската общност. Вече не е нужно, както в миналото, да се договорят и сключват
   отделни протоколи за присъединяване към тези конвенции (което би означавало
   ратифициране от 27 държави): член 3, параграф 3 просто постановява, че България и
   Румъния се присъединяват към тези конвенции и протоколи по силата на Акта за
   присъединяване.
   Член 3, параграфи 3 и 4 от Акта за присъединяване предвиждат, че за тази цел Съветът
   приема решение, за да определи датата, на която тези конвенции влизат в сила за
   България и Румъния, и за да извърши всички необходими промени в тези конвенции,
   изисквани поради приемането на двете нови държави-членки (което при всички
   положения ще включи приемането на конвенциите на български и на румънски език, за
   да могат тези езикови версии да бъдат „еднакво автентични“). Съветът действа по
   препоръка на Комисията след консултация с Европейския парламент.
   В приложение I от Акта за присъединяване е посочен списък от седем конвенции и
   протоколи в областта на правосъдието и вътрешните работи.
   Списъкът включва Конвенцията от 26 май 1997 г., приета на основание член К.3,
   параграф 2, буква в) от Договора за Европейския съюз, за борбата с корупцията, в която
   участват длъжностни лица на Европейските общности или длъжностни лица на
   държавите-членки на Европейския съюз.
   Настоящата препоръка на Комисията за решение на Съвета има за цел да осъществи
   промените, необходими за присъединяването на България и Румъния към
   горепосочената конвенция в съответствие с член 3, параграф 4 от Акта за
   присъединяване.
   1
         ОВ C 21.6.2005, L 157, стр.203
BG                                           2                                            BG
 ---pagebreak---                                                   2007/0072 (CNS)
                                       Препоръка за
                                   РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
     относно присъединяването на България и Румъния към Конвенцията от 26 май
        1997 г., приета на основание член К.3, параграф 2, буква в) от Договора за
   Европейския съюз, за борбата с корупцията, в която участват длъжностни лица на
         Европейските общности или длъжностни лица на държавите-членки на
                                     Европейския съюз
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ.
   като взе предвид Договора за Европейския съюз,
   като взе предвид Договора за присъединяване на България и Румъния,
   като взе предвид Акта за присъединяване на България и Румъния (наричан по-нататък
   „Акт за присъединяване“), и по-специално член 3, параграф 4 от него,
   като взе предвид препоръката на Комисията2,
   като взе предвид становището на Европейския парламент3,
   като има предвид, че:
   (1)    Конвенцията за борбата с корупцията, в която участват длъжностни лица    на
          Европейските общности или длъжностни лица на държавите-членки            на
          Европейския съюз (наричана по-нататък „Конвенция срещу корупцията        на
          длъжностни лица“) бе подписана на 26 май 1997 г. и влезе в сила на       28
          септември 2005 г.
   (2)    След присъединяването си към Европейския съюз Естония, Кипър, Латвия,
          Литва, Унгария, Полша, Словения и Словакия депозираха инструментите си за
          присъединяване към Конвенцията срещу корупцията на длъжностни лица.
   (3)    В член 3, параграф 3 от Акта за присъединяване се предвижда, че България и
          Румъния се присъединяват към конвенциите и протоколите, договорени между
          държавите-членки, изброени в приложение І към Акта за присъединяване, което
          включва inter alia Конвенцията за борбата с корупцията, в която участват
          длъжностни лица на Европейските общности или длъжностни лица на
          държавите-членки на Европейския съюз. Те влизат в сила по отношение на
          България и Румъния на дата, определена от Съвета.
   2
          ОВ C […], […], стр. […].
   3
          ОВ C […], […], стр. […].
BG                                          3                                         BG
 ---pagebreak---    (4)   В съответствие с член 3, параграф 4 от Акта за присъединяване Съветът
         извършва всички промени, необходими за присъединяването към тези
         конвенции и протоколи,
   РЕШИ:
                                        Член 1
   Конвенцията срещу корупцията на длъжностни лица влиза в сила за България и
   Румъния на първия ден от първия месец след датата на приемане на настоящото
   решение.
                                        Член 2
   Текстовете на Конвенцията срещу корупцията на длъжностни лица, изготвени на
   български и на румънски език и приложени към настоящото решение, са автентични
   при същите условия като другите текстове на Конвенцията срещу корупцията на
   длъжностни лица.
                                        Член 3
   Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник
   на Европейския съюз.
   Съставено в Брюксел, [… ]
                                         За Съвета:
                                         Председател
BG                                         4                                        BG
 ---pagebreak---                                     ПРИЛОЖЕНИЕ
   Текст на Конвенцията от 26 май 1997 г., приета на основание член К.3, параграф 2,
       буква в) от Договора за Европейския съюз, за борбата с корупцията, в която
     участват длъжностни лица на Европейските общности или длъжностни лица на
        държавите-членки на Европейския съюз на български и на румънски език
   .
BG                                         5                                         BG


				|

		52013PC0653

			Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за одобряване на сключването от Комисията, от името на Европейската общност за атомна енергия, на Споразумението за асоцииране между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Украйна, от друга страна /* COM/2013/0653 final - 2013/ () */

			   	ОБЯСНИТЕЛЕН
МЕМОРАНДУМ
1.           КОНТЕКСТ
НА
ПРЕДЛОЖЕНИЕТО
На 15 май
2013 г.
Комисията
представи
две предложения
за решения на
Съвета във
връзка със споразумението
за
асоцииране
между ЕС и Украйна.
Първото бе за
подписването
от името на
Европейския
съюз и временното
прилагане на
Споразумението
за асоцииране
между
Европейския
съюз и неговите
държави
членки, от
една страна,
и Украйна, от
друга страна
(COM(2013)289). Второто
бе за
сключването
на
Споразумението
за
асоцииране
между
Европейския
съюз и
неговите
държави
членки, от
една страна,
и Украйна, от
друга страна
(COM(2013)290).
Тъй
като
Европейската
общност за
атомна енергия
(Евратом)
също е страна
по
Споразумението
за асоцииране
между
Европейския
съюз и
неговите държави
членки, от
една страна,
и Украйна, от
друга страна,
в
обяснителния
меморандум
Комисията
заяви, че ще
представи
отделна
препоръка за
одобрение от
страна на
Съвета на сключването
от Комисията
на частите от
споразумението,
които
попадат в
приложното
поле на
Договора за
създаване на
Европейската
общност за
атомна
енергия (Евратом).
Към
подписването
и
сключването
на международни
споразумения
от Евратом се
прилагат
различни
процедури.
По-конкретно,
съгласно
член 101 от
Договора за Евратом
такива
споразумения
трябва да
бъдат сключвани
от Комисията
с одобрението
на Съвета.
Ето защо е
необходимо
да бъдат
приети
отделни
решения за
подписване и
сключване на
Споразумението
за асоцииране
от ЕС и от Евратом.
За
сключването
на
Споразумението
за асоцииране
от името на Евратом
Комисията
препоръчва
Съветът да
даде своето
одобрение, в
съответствие
с член 101, втора
алинея от
Договора за създаване
на Евратом.
С
оглед на
резултатите
от
преговорите,
посочени в
документи COM(2013)289
и COM(2013)290, и при
условие че украинските
власти
покажат
решителни
действия и
осезаем напредък
в трите
области,
набелязани в
Заключенията
на Съвета
относно
Украйна от
10 декември
2012 г.,
Комисията
предлага
Съветът да
вземе
решение за
подписване
от името на Съюза
на
Споразумението
за
асоцииране
между
Европейския
съюз и
неговите
държави членки,
от една
страна, и
Украйна, от
друга страна,
и да определи
лицето(ата),
надлежно
упълномощено(и)
да
подпише(ат)
от името на
Съюза.
Предвид
одобрението
на Съвета и
съответното
решение на
Комисията,
Комисията ще
може да
подпише и
ратифицира Споразумението
за асоцииране
от името на
Евратом.
2.           РЕЗУЛТАТИ
И ПРАВНИ
ЕЛЕМЕНТИ НА
ПРЕДЛОЖЕНИЕТО
Комисията
препоръчва
на Съвета да
одобри, в
съответствие
с член 101,
втора алинея
от Договора
за създаване
на
Европейската
общност за
атомна
енергия,
сключването
на Споразумението
за
асоцииране
между
Европейския съюз
и неговите
държави
членки, от
една страна,
и Украйна, от
друга страна,
що се отнася до
въпросите,
засягащи Евратом.
Тъй
като текстът
на Споразумението
вече беше
предаден на
Съвета след
представеното
на 15 май 2013 г. от
Комисията
предложение
и с цел да се улесни
процесът,
самото
споразумение
не е приложено
към
настоящото
предложение,
но може да
бъде
намерено в
приложение
към COM(2013)289.
От
страна на
Съюза
правното
основание за
сключване на Споразумението
е член 217 във
връзка с
член 218,
параграф 6,
буква а) и член 218,
параграф 8,
втора алинея
от ДФЕС.
За
Евратом
правното
основание за Споразумението
е член 101 от
Договора за
създаване на
Европейската
общност за
атомна енергия.
Приложеното
предложение
представлява,
заедно с
решението на
Комисията
относно
сключването,
правният
инструмент
за сключване
на Споразумението
за
асоцииране
от името на Евратом.
Фактът,
че Комисията
представя
своето предложение
под формата
на
споразумение
между Съюза и
неговите
държави
членки и
Украйна, се
дължи на формирането
на това
споразумение
съгласно разпоредбите
на Договора
преди
влизането в
сила на
Договора от
Лисабон.
Съгласно
член 102 от
Договора за
Евратом
дадено
споразумение
може да влезе
в сила за Евратом
само след
като
Комисията е
била
уведомена от
държавите
членки, че
споразумението
е станало
приложимо, в
съответствие
с разпоредбите
на тяхното
национално
законодателство.
Препоръка
за
РЕШЕНИЕ
НА СЪВЕТА
за
одобряване
на сключването
от Комисията,
от името на
Европейската
общност за
атомна
енергия, на
Споразумението
за
асоцииране
между
Европейския
съюз и
неговите
държави
членки, от
една страна,
и Украйна, от
друга страна
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
Като
взе предвид
Договора за
създаване на
Европейската
общност за атомна
енергия, и
по-специално
член 101, втора
алинея от
него,
Като
взе предвид
препоръката
на Комисията,
Като
има предвид,
че:
(1)       На
22 януари 2007 г.
Съветът
упълномощи
Комисията да
започне
преговори с
Украйна за сключването
на ново
споразумение
между Европейския
съюз и
Украйна,
което да
замени Споразумението
за
партньорство
и сътрудничество.

(2)       Предвид
близките
исторически
отношения и
все
по-тесните
връзки между
страните, както
и тяхното
желание да
укрепят и
разширят
отношенията
си по един
амбициозен и
новаторски
начин,
преговорите
по Споразумението
за
асоцииране
бяха успешно
приключени с
парафирането
на Споразумението
през 2012 г.
(3)       На
15 май 2013 г.
Комисията
предложи на
Съвета Споразумението
да бъде
подписано от
името на
Съюза и
приложено
временно съгласно
член 486 от Споразумението
до
сключването
му на по-късна
дата и
одобряването
на
приложената(ите)
декларация(и).
(4)       Подписването
и
сключването
на Споразумението
са предмет на
отделна процедура,
що се отнася до
въпросите,
попадащи в
приложното
поле на
Договора за
Европейския
съюз и
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз.
(5)       Ето
защо Споразумението
следва да
бъде
сключено и от
името на
Европейската
общност за
атомна енергия,
що се отнася
до въпросите,
попадащи в
приложното
поле на Договора
за създаване
на
Европейската
общност за
атомна
енергия.
(6)       Съгласно
член 102 от Договора
за създаване
на
Европейската
общност за
атомна
енергия Споразумението
може да влезе
в сила за
Европейската
общност за
атомна енергия
само след
като
Комисията е
била уведомена
от държавите
членки, че
това споразумение
е станало
приложимо в
съответствие
с
разпоредбите
на тяхното
национално
законодателство.
(7)       Сключването
на Споразумението
от Комисията,
действаща от името
на Европейската
общност за
атомна
енергия,
следва да
бъде
одобрено,
ПРИЕ
НАСТОЯЩОТО
РЕШЕНИЕ:
Член
единствен
1.           С
настоящото
се одобрява
сключването
от Комисията,
от името на
Европейската
общност за
атомна
енергия, на
Споразумението
за
асоцииране
между Европейския
съюз и
неговите
държави
членки, от
една страна,
и Украйна, от
друга страна.
2.           Текстът
на
споразумението
е приложен
към Решението
на Съвета за
подписването
от името на
Европейския
съюз и
временното
прилагане на
Споразумението
за
асоцииране
между
Европейския
съюз и
неговите
държави
членки, от
една страна,
и Украйна, от
друга страна.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател


title: Препоръка на Европейската централна банка от 16 февруари 2009 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Deutsche Bundesbank (EЦБ/2009/3)

text:
               21.2.2009

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 43/1

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

   от 16 февруари 2009 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Deutsche Bundesbank

   (EЦБ/2009/3)
   (2009/C 43/01)
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и националните централни банки се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               Мандатът на сегашните външни одитори на Deutsche Bundesbank ще изтече след одита за финансовата 2008 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2009 година.

               (3)

                  Deutsche Bundesbank избра за свой външен одитор за финансовите години 2009-2014 Ernst & Young AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Steuerberatungsgesellschaft,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Препоръчва се назначаването на Ernst & Young AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Steuerberatungsgesellschaft за външен одитор на Deutsche Bundesbank за финансовите години от 2009 до 2014.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 16 февруари 2009 година.

            Председател на ЕЦБ

         Jean-Claude TRICHET


|

52010DC0151

 Препоръка на Комисията до Съвета относно предложение от името на Европейския съюз за изменения на приложения А и В към Стокхолмската конвенция за устойчивите органични замърсители  /* COM/2010/0151 окончателен */

	[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |Брюксел, 15.4.2010COM(2010)151 окончателенПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТАотносно предложение от името на Европейския съюз за изменения на приложения А и В към Стокхолмската конвенция за устойчивите органични замърсителиПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТАотносно предложение от името на Европейския съюз за изменения на приложения А и В към Стокхолмската конвенция за устойчивите органични замърсителиA. Обяснителен меморандум1.  Стокхолмската конвенция за устойчивите органични замърсители влезе в сила на 17 май 2004 г. Целта на конвенцията е опазване на човешкото здраве и на околната среда от устойчивите органични замърсители. Конвенцията определя рамка, основаваща се на принципа на предпазливостта, за прекратяване на производството, употребата, вноса и износа на понастоящем двадесет и един най-важни устойчиви органични замърсители, безопасното им третиране, управление, унищожаване или намаляване на някои непреднамерени изпускания на устойчиви органични замърсители.2.  С Регламент (ЕО) № 850/2004 в законодателството на ЕС се прилагат ангажиментите, установени в Стокхолмската конвенция за устойчивите органични замърсители (наричана по-долу „Конвенцията“), одобрена с Решение 2006/507/ЕО на Съвета[1], и в протокола относно устойчивите органични замърсители към Конвенцията за трансгранично замърсяване на въздуха на далечни разстояния от 1979 г., одобрена с Решение 259/2004/ЕО на Съвета[2].3.  Член 8, параграф 1 от Конвенцията постановява, че всяка страна може да представи предложение пред Секретариата за включване на определено химично вещество в приложение А, Б или В. Предложението трябва да съдържа информацията, посочена в приложение Г. Процедурата за изменение на приложенията е предвидена в член 22 от Конвенцията.4.  Съгласно наличната научна информация и прегледа на докладите, както и предвид критериите за подбор от приложение Г към Конвенцията, хексахлорбутадиенът, пентахлорфенолът и хлорираният нафталин показват характеристики на устойчиви органични замърсители.5.  Производството, пускането на пазара, употребата или непреднамерените емисии на тези вещества са вече преустановени или в значителна степен намалени в ЕС, но не може да бъде изключена възможността, че в други държави те все още биват произвеждани, употребявани или непреднамерено отделяни в големи количества в атмосферата. Като се има предвид възможното широко разпространение в околната среда на тези химични вещества, взетите мерки на национално ниво или на равнище на ЕС не са достатъчни за спазване на високо ниво на защита на околната среда и човешкото здраве и поради това са необходими действия на по-широко международно ниво.6.  Предоставените от Съвета правомощия за водене на преговори се основават на член 218, параграф 2 от ДФЕС.Б. ПРЕПОРЪКАПредвид гореизложеното Комисията препоръчва следното:С цел започване на процедури за преглед с оглед на преговори относно възможни изменения на приложения А и В към Стокхолмската конвенция за устойчивите органични замърсители, Съветът да разреши на Комисията да представи своевременно на Изпълнителния секретариат на Конвенцията, за разглеждане преди следващата среща на Комитета за преглед на устойчивите органични замърсители през октомври 2010 г., предложение от името на Общността за изменения на съответните приложения към Конвенцията, като в приложение А и/или приложение В се добавят следните вещества:-  хексахлорбутадиен (номер CAS: 87-68-3),-  пентахлорфенол (номер CAS: 87-86-5);-  хлорирани нафталини (група от 75 хлорирани нафталини, съдържащи от един до осем атома хлор);Комисията заедно с държавите-членки ще осигури предоставянето на съответна информация в подкрепа на предложенията на Комитета за преглед на устойчивите органични замърсители.Съставено в Брюксел на […] година.За Съвета, Председател [1] ОВ L 209, 31.7.2006 г., стр. 1.[2] ОВ L 81, 19.2.2004 г., стр. 35.


title: Препоръка на Комисията към Съвета да разреши изменения в насоките за преговори относно споразумение за търговия и сътрудничество с Република Ирак

text:
   BG
BG    BG
 ---pagebreak---                   КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ
                                              Брюксел, 27.7.2009
                                              SEC(2009) 1062 окончателен
                  ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА КЪМ СЪВЕТА
   да разреши изменения в насоките за преговори относно споразумение за търговия
                        и сътрудничество с Република Ирак
BG                                       1                                       BG
 ---pagebreak---    1.       ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ
   На 23 март 2006 г. Съветът упълномощи Комисията да договори споразумение за
   търговия и сътрудничество с Ирак и издаде насоки за преговори в тази насока.
   (doc. 6511/06 COMEM 23 WTO 38 RESTREINT UE).
   На седмия кръг от преговорите между ЕС и Ирак, проведени в Багдад на
   25 и 26 февруари 2009 г., Ирак и Комисията се договориха да укрепят статута на
   проекта за споразумение, най-вече посредством създаването на съвет за
   сътрудничество, който да провежда редовни заседания на равнище министри, както и
   чрез промяна на наименованието на споразумението от „Споразумение за търговия и
   сътрудничество“ на „Споразумение за партньорство и сътрудничество“.
   Този подход бе подкрепен от Съвета (работна група MOG) както преди, така и след
   седмия кръг от преговорите. С оглед на това Комисията препоръчва тези промени да
   бъдат отразени в насоките за преговори и приканва Съвета да разреши предложените
   изменения.
BG                                          2                                       BG
 ---pagebreak---    2.     ПРЕПОРЪКА
   Предвид гореизложеното, Комисията препоръчва на Съвета да упълномощи следните
   изменения в насоките за преговори:
   (1)   Промяна на наименованието на споразумението
          • Наименованието на споразумението да бъде променено от „Споразумение за
             търговия и сътрудничество“ на „Споразумение за партньорство и
             сътрудничество“ навсякъде, където се цитира в насоките за преговори.
   (2)   Създаване на съвета за сътрудничество
          • В дял III от раздел Г (Институционални, общи и заключителни разпоредби)
             да се добави нова точка:
   „Ще бъде създаден съвет за сътрудничество, който да контролира прилагането на
   настоящото споразумение. Съветът за сътрудничество ще заседава на равнище
   министри. Той ще разглежда всички по-важни въпроси, възникващи в рамките на
   настоящото споразумение.“
          • В сегашната точка Г.1 се нанасят съответните изменения, отразяващи
             създаването на съвета за сътрудничество:
   Параграф 1 — нов текст
   „Ще бъде създаден комитет за сътрудничество, чиято цел е да подпомага съвета за
   сътрудничество в изпълнението на неговите задължения.“
   Параграф 2 — остава без изменения.
BG                                           3                                      BG


				|

		52013PC0386

			Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за отмяна на Решение 2009/591/EО относно наличието на прекомерен дефицит в Латвия /* COM/2013/0386 final - 2013/ () */

			   	Препоръка
за
РЕШЕНИЕ
НА СЪВЕТА
за
отмяна на
Решение 2009/591/EО
относно
наличието на
прекомерен
дефицит в
Латвия
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 126,
параграф 12 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Комисията,
като
има предвид,
че:
(1)       С
Решение на
Съвета 2009/591/ЕО
от 7 юли 2009 г.[1], след
препоръка на
Комисията по
член 104, параграф
6 от Договора,
бе решено, че
в Латвия е налице
прекомерен
бюджетен
дефицит.
Съветът отбеляза,
че през 2008 г.
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет
(дефицитът на
сектор
„Държавно
управление“)
е достигнал
4,0 % от БВП, т.е.
надхвърлил е
определената
в Договора
референтна
стойност от
3 % от БВП, а
брутният
консолидиран
държавен
дълг (брутният
консолидиран
дълг на
сектор „Държавно
управление“)
е 19,5 % от БВП,
значително
под
определената
в Договора
референтна
стойност от
60 %[2].

(2)       На 7
юли 2009 г. в
съответствие
с член 104,
параграф 7 от
Договора и
член 3,
параграф 4 от
Регламент (ЕО)
№ 1467/97 на Съвета
от 7 юли 1997 г. за
определяне и
изясняване
на
прилагането
на
процедурата
при прекомерен
дефицит[3] по
препоръка от
Комисията
Съветът
отправи
препоръка
към Латвия да
преодолее
прекомерния
бюджетен
дефицит до
края 2012 г.
Препоръката
бе публично
оповестена.
(3)       В
съответствие
с член 4 от
приложения
към Договорите
Протокол
относно
процедурата
при
прекомерен
дефицит
Комисията
предоставя
данните за
изпълнението
на процедурата.
Като част от
прилагането
на посочения
протокол
държавите
членки следва
да
предоставят
данни за
бюджетния си дефицит
и държавния
си дълг,
както и за
други
свързани с
тях
показатели
два пъти
годишно, а
именно до 1
април и до 1
октомври, в
съответствие
с член 3 от
Регламент
(ЕО) № 479/2009 от 25 май
2009 г. на Съвета
за прилагане
на Протокола
за
процедурата
при прекомерен
дефицит,
приложен към
Договора за
създаване на
Европейската
общност[4].
(4)       Когато
преценява
дали дадено
решение за наличие
на
прекомерен
дефицит
следва да се отмени,
Съветът
следва да
вземе
решение въз
основа на
предоставените
данни. Освен
това дадено
решение за
наличие на
прекомерен
дефицит
следва да се
отмени само
ако
прогнозите
на Комисията
сочат, че
дефицитът
няма да превиши
прага от 3 % от
БВП в рамките
на прогнозния
период[5].
(5)       Въз
основа на
данните, предоставени
от Комисията
(Евростат) в
съответствие
с член 14 от
Регламент
(ЕО) № 479/2009 след изпращането
от Латвия на
данните до 1
април 2013 г., и
въз основа на
прогнозата
на службите на
Комисията от
пролетта на 2013
г., се налагат
следните
заключения:
–
След
високите
дефицити по
консолидирания
държавен
бюджет през 2009
и 2010 г.
(съответно 9,8 %
и 8,1 % от БВП),
които
отчасти се
дължаха на
мерките за
стабилизиране
на
финансовия
сектор, дефицитът
започна
бързо да
намалява
през 2011 г.,
когато
достигна 3,6 %
от БВП. Това
подобрение
бе
постигнато в
резултат на
значимата и
широкообхватна
фискална
консолидация,
извършена
през 2009 — 2011 г. в
рамките на
плана за
икономически
мерки, съчетан
с подкрепа за
платежния
баланс, както
и поради
по-благоприятните
условия на
икономическия
цикъл;
изпълнението
на плана за
икономически
мерки бе
успешно завършено
през януари
2012 г. През 2012 г.
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет намаля
допълнително
до 1,2 % от БВП,
като по този
начин бе
надхвърлена
целта за
дефицит от 2,1 %
от БВП
съгласно
Програмата
за конвергенция;
този
резултат е
също така
много под
референтната
стойност от
3 % от БВП
съгласно
Договора. От
приходната
страна на
бюджета това
се дължеше на
благоприятните
условия на
икономическия
цикъл и
повишаването
на
ефикасността
на данъчната
система, докато
прирастът на
разходите
остана много
по-нисък от
растежа на
номиналния
БВП. В резултат
на това през
2012 г. делът на
бюджетните
приходи в БВП
нарасна с ¼
процентен
пункт, докато
делът на
бюджетните
разходи намаля
с 2 процентни
пункта.
–
Програмата
за
конвергенция
за 2013 г.
предвижда
номиналният
дефицит да
възлезе на 1,1 %
от БВП през
2013 г. и след
това да се
стабилизира
на равнище 0,9 %
от БВП до 2016 г.
Според
прогнозата на
службите на
Комисията от
пролетта на
2013 г.
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет ще
остане като
цяло
непроменен
през 2013 г. (на
равнище 1,2 % от
БВП) и ще
намалее до 0,9 % от
БВП през 2014 г.,
оставайки
много под
референтната
стойност от
3 % от БВП.
–
Консолидираният
държавен
дълг бе в
размер на 40,7 %
от БВП през
2012 г. Според
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г.
брутният
консолидиран
държавен
дълг ще
нарасне до 43,2 %
от БВП през
2013 г., тъй като
правителството
събира активи
за
предстоящите
големи
плащания по
дълга през 2014 —
2015 г. Очаква се
дългът да
намалее
отново до
около 40 % от
БВП през 2014 г.,
когато бъдат
извършени
тези
плащания.
(6)       Съветът
напомня, че
от 2013 г. —
годината
след корекцията
на
прекомерния
дефицит —
Латвия следва
да гарантира
спазването
на
изискванията
на
предпазната
част на Пакта
за
стабилност и
растеж, в т.ч.
индикативния
размер на
разходите.
(7)       Съгласно
член 126,
параграф 12 от
Договора
решението на
Съвета за
наличието на
прекомерен
дефицит се
отменя,
когато по
мнение на Съвета
прекомерният
дефицит в
съответната
държава
членка е бил
коригиран.
(8)       Съветът
смята, че
прекомерният
бюджетен дефицит
в Латвия е
бил
коригиран и
затова Решение
2009/591/ЕО следва
да бъде
отменено,
ПРИЕ
НАСТОЯЩОТО
РЕШЕНИЕ:
Член 1
От
цялостната
оценка е видно,
че
прекомерният
бюджетен
дефицит в Латвия
е коригиран.
Член 2
С
настоящото
решение се
отменя
Решение 2009/591/EО.
Член 3
Адресат
на
настоящото
решение е
Република
Латвия.
Съставено
в Брюксел на …
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 202,
4.8.2009 г., стр. 50.
[2]               Данните
за дефицита
по
консолидирания
държавен
бюджет и за
консолидирания
държавен
дълг за 2008 г.
впоследствие
бяха
коригирани —
съответно на
4,2% и 19,8% от БВП.
[3]               ОВ L 209,
2.8.1997 г., стр. 6.
[4]               ОВ L 145,
10.6.2009 г., стр. 1.
[5]               Съгласно
„Подробните
указания за
изпълнението
на Пакта за
стабилност и
растеж и
насоките относно
формата и
съдържанието
на програмите
за
стабилност и
за
конвергенция“
от 3 септември
2012 г. Вж.:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf