title: Препоръка на Съвета от 11 юли 2017 година относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програма за конвергенция на Обединеното кралство за 2017 г.

text:
               9.8.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 261/122

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 11 юли 2017 година
   относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програма за конвергенция на Обединеното кралство за 2017 г.
   (2017/C 261/27)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 16 ноември 2016 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Обединеното кралство не беше посочено като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)

               Докладът за Обединеното кралство за 2017 г. беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бяха оценени напредъкът на Обединеното кралство в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, приети през предходните години, както и напредъкът на Обединеното кралство по отношение на неговите национални цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)

               Обединеното кралство представи своята национална програма за реформи за 2017 г. на 21 април 2017 г., а програмата си за конвергенция за 2017 г. — на 27 април 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (5)

               Спрямо Обединеното кралство понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Ако през 2016—2017 г. бъде постигната навременна и трайна корекция, през периода 2017—2018 г. за Обединеното кралство ще се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за конвергенция за 2017 г. правителството очаква да коригира прекомерния дефицит до края на фискалната 2016—2017 година, в съответствие с препоръката на Съвета от 19 юни 2015 г. с номинален дефицит от 2,7 % от БВП. След това се очаква номиналният дефицит да се увеличи леко до 2,8 % от БВП през 2017—2018 г., преди да спадне до 1,9 % от БВП през 2018—2019 г. В програмата за конвергенция не е посочена средносрочна бюджетна цел. Според програмата за конвергенция съотношението държавен дълг/БВП се очаква да се стабилизира около 87,5 % от 2016—2017 г. до 2018—2019 г., преди да спадне до 84,8 % от БВП през 2020—2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен. Макар необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита като цяло да са добре определени, рисковете от влошаване на икономическите перспективи застрашават постигането на планираното намаляване на дефицита.

               (6)

               На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Обединеното кралство да прекрати съществуващия прекомерен дефицит до 2016—2017 г. и, след коригиране на прекомерния дефицит, да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП през периода 2017—2018 г. за изпълнението на минималната средносрочна бюджетна цел. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. се очаква номиналният дефицит да достигне 2,7 % от БВП през 2016—2017 г. в съответствие с целта, препоръчана от Съвета. През 2017—2018 г. съществува риск от известно отклонение от изискванията на предпазните мерки.

               (7)

               С оглед на фискалното му положение, и по-специално равнището на дълга, Обединеното кралство се очаква допълнително да се адаптира към подходяща средносрочна бюджетна цел. Според общоприетата корекционна матрица съгласно Пакта за стабилност и растеж тази корекция означава изискване за номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи (4), който не превишава 1,8 %. Това съответства на годишна структурна корекция от 0,6 % от БВП. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от известно отклонение от това изискване през периодите 2017—2018 г. и 2018—2019 г., взети заедно. В същото време не се очаква Обединеното кралство prima facie да се съобрази с преходното правило за дълга през 2017—2018 г., но се предвижда да се съобрази в периода 2018—2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Обединеното кралство трябва да бъде готово да предприеме допълнителни мерки от 2017—2018 г. за спазване на разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Все пак, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1466/97, в оценката на бюджетните планове и резултатите следва да бъде взет под внимание бюджетният баланс на държавата членка в контекста на условията на икономическия цикъл. Както се припомня в съобщението на Комисията, придружаващо тези специфични за всяка държава препоръки, в бъдещата оценка ще трябва надлежно да бъде взета предвид целта за постигане на фискална позиция, която да допринася за засилване на текущото възстановяване и да осигурява устойчивост на публичните финанси на Обединеното кралство. В този контекст Съветът отбелязва, че Комисията възнамерява да извърши цялостна оценка в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, по-специално в условията на икономическия цикъл в Обединеното кралство.

               (8)

               Частните инвестиции постоянно са доста под средното за Съюза равнище, а публичните инвестиции са малко по-ниски. Производителността е значително под средното за Г-7 и е в застой от 2008 г. насам. Правителството поставя силен политически акцент върху повишаване на инвестициите за насърчаване на растежа на производителността. Основно предизвикателство е преодоляването на значителните слабости в капацитета и качеството на инфраструктурната мрежа на Обединеното кралство. Задръстванията по пътищата са големи и железопътният капацитет е все по-неадекватен в някои места с оглед на бързо нарастващото търсене. Съществува и все по-спешна необходимост от по-големи инвестиции в нов капацитет за производство и доставки на енергия. Планът за изпълнение за националната инфраструктура определя амбициозни планове за подобряване на икономическата инфраструктура на Обединеното кралство, а през 2016 г. бяха приети редица инвестиционни решения във връзка с големи транспортни и енергийни проекти. Въпреки това продължават да съществуват притеснения относно това дали могат да бъдат осигурени подходящи публични и частни инвестиции в инфраструктурата за преодоляване на изоставането по своевременен и разходноефективен начин. Обединеното кралство има основно предизвикателство да увеличи предлагането на жилища. Хроничният недостиг на жилища допринася за високите и растящи цени на жилищата и води до значителни икономически и социални разходи, особено около полюсите на икономическия растеж. Реформираната система за планиране и наборът от допълнителни политики в областта на жилищното настаняване са донякъде по-благоприятни за засиленото жилищно строителство. Въпреки това има редица ограничения на предлагането на жилища, включително много строго и сложно регулиране на пазара на земя и на жилищното строителство, като предлагането на нови жилища все още не съответства на нарастването на търсенето.

               (9)

               Основните показатели на пазара на труда продължават да бъдат положителни, с ниско равнище на дълготрайната и младежката безработица като цяло. Въпреки това има възможности за подобрение в областта на нивата на неактивност, работата на непълно работно време и нископлатените работни места. Ръстът на доходите остава скромен, което е свързано със слабия растеж на производителността. Все още има опасения по отношение на предлагането, използването и развитието на уменията. Има съществени промени в политиката, насочени към уменията и професионалното развитие посредством реформи в техническото образование и стажовете. За повишаване на качеството на програмите за стажове ще е необходимо насочване на усилията едновременно върху степента на квалификацията и върху съответната област на квалификация. Други стратегически важни спонсорирани начини за повишаване на уменията, особено за хората на възраст над 25 години, ще разширят предлагането на умения за държавата, предприятията и за физическите лица, които се стремят към напредък в кариерата. Съществуват също така предизвикателства, свързани с предлагането на детски заведения и на заведения за социални грижи, което допринася за високото равнище на заетост на жените на непълно работно време. Реформите в областта на грижите за децата до момента са постоянни, но постепенни. Вероятно е да настъпи сериозна промяна с пълното въвеждане на някои инициативи в тази област през следващите две години. В официалните заведения делът на децата на възраст под три години е сравнително нисък. Въпреки че наскоро предприетите мерки подобряват до известна степен наличността и достъпността на услугите за деца на възраст 3 и 4 г., те не решават въпроса с предлагането на детски заведения за деца под 3 години. В резултат на предварително обявените реформи и съкращения, по-специално в областта на подкрепата на работното място, резултатите от социалната политика, включително детската бедност, може да се окажат под натиск в краткосрочен и средносрочен план, особено в контекст на повишаване на инфлацията. Броят на децата, които живеят в условия на бедност в работещи домакинства, е сериозен повод за безпокойство.

               (10)

               В рамките на европейския семестър от 2017 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Комисията оцени и програмата за конвергенция за 2017 г., националната програма за реформи за 2017 г. и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Обединеното кралство, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

               (11)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2017 г., като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Обединеното кралство да предприеме следните действия през 2017 и 2018 г.:

               1.

               Да положи значително фискално усилие през 2018—2019 г. в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, като отчита необходимостта от укрепване на процеса на възстановяване и гарантиране на устойчивостта на публичните финанси на Обединеното кралство.

               2.

               Да предприеме по-нататъшни стъпки за насърчаване на предлагането на жилища, включително чрез реформи на правилата в областта на планирането, и тяхното изпълнение.

               3.

               Да се справи с несъответствията между търсените и предлаганите умения и да осигури развитие на уменията, включително чрез по-нататъшно укрепване на качеството на стажовете и чрез предоставяне на други финансирани пътища за развитие чрез допълнително образование.

      Съставено в Брюксел на 11 юли 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         T. TÕNISTE

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (3)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (4)  Нетните разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

      (5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: 2008/116/ЕО: Препоръка на Съвета от 12 февруари 2008 година за освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Седми ЕФР) за финансовата 2006 година

text:
               15.2.2008

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 41/22

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

   от 12 февруари 2008 година
   за освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Седми ЕФР) за финансовата 2006 година
   (2008/116/ЕО)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
   като взе предвид Четвъртата конвенция АКТБ—ЕИО, подписана в Ломе на 15 декември 1989 г. (1), изменена със споразумението, подписано в Мавриций на 4 ноември 1995 г. (2),
   като взе предвид Вътрешно споразумение 91/401/ЕИО относно финансирането и управлението на помощта от Общността по Четвъртата конвенция АКТБ-ЕИО (3) за създаване на, наред с другото, Седми европейски фонд за развитие (Седми ЕФР), и по-специално член 33, параграф 3 от него,
   като взе предвид Финансовия регламент 91/491/ЕИО от 29 юли 1991 г., приложим за финансовото сътрудничество за развитие по Четвъртата конвенция АКТБ—ЕИО (4), и по-специално членове 69—77 от него,
   като разгледа приходните и разходните сметки и счетоводния баланс за операциите на Седмия ЕФР към 31 декември 2006 г. и доклада на Сметната палата за финансовата 2006 година, заедно с отговорите на Комисията (5),
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 33, параграф 3 от Вътрешното споразумение Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност за финансовото управление на Седмия ЕФР по препоръка на Съвета.

               (2)

               Цялостното изпълнение на операциите на Седмия ЕФР през финансовата 2006 година от страна на Комисията е било удовлетворително,

         ПРЕПОРЪЧВА на Европейския парламент да освободи Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Седмия ЕФР за финансовата 2006 година.

      Съставено в Брюксел на 12 февруари 2008 година.

            За Съвета

            Председател

         A. BAJUK

      (1)  ОВ L 229, 17.8.1991 г., стр. 3.

      (2)  ОВ L 156, 29.5.1998 г., стр. 3.

      (3)  ОВ L 229, 17.8.1991 г., стр. 288.

      (4)  ОВ L 266, 21.9.1991 г., стр. 1.

      (5)  ОВ C 259, 31.10.2007 г., стр. 1.


title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно Националната програма за реформи на Германия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Германия за 2015 г.

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 271/1

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно Националната програма за реформи на Германия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Германия за 2015 г.
   (2015/C 271/01)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет се съгласи с предложението на Комисията да се стартира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно те образуват „интегрираните насоки“, които държавите членки бяха приканени да вземат предвид в националните си икономически политики и политики по заетостта.

               (3)

               На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Германия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Германия за периода 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията представи становището си по проекта на бюджетен план на Германия за 2015 г.

               (4)

               На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. В същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Германия беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за насърчаване на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)

               На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува доклада си за 2015 г. за Германия. В него се оценява напредъкът на Германия при изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за страната включва също така резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Германия е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват решителни политически действия и мониторинг. Увеличиха се рисковете в контекста на постоянните недостатъчни частни и публични инвестиции, които пречат на растежа и допринасят за твърде големия излишък по текущата сметка, който продължава да изисква голямо внимание. Особено силна е необходимостта от действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за германската икономика, а като се има предвид и мащабът ѝ — и от неблагоприятно отражение в по-широк план за икономическия и паричен съюз.

               (7)

               На 28 април 2015 г. Германия представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 16 април 2015 г. — програмата си за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               За Германия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да поддържа бюджетен излишък. Средносрочната цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — продължава да се спазва през целия период на програмата. Съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да спадне постепенно до 61,5 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози, който не е одобрен от независим орган, използва предпазливи предвиждания за растежа. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. структурното салдо се очаква да остане над средносрочната цел. Очаква се брутният дълг да продължи да намалява устойчиво, като надхвърли изискването на правилото за дълга. Това създава потенциал за стимулиране на инвестициите. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че се очаква Германия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)

               Федералното правителство увеличи разходите за образование и научни изследвания, но дeлът на публичните разходи като процент от БВП е все още под средното равнище за ЕС, а общите разходи за образование и научни изследвания могат да не достигнат националната цел от 10 % от БВП до 2015 г. Германия възнамерява да увеличи публичните инвестиции до 2018 г., включително допълнителни суми от 10 милиарда евро за инфраструктура и допълнителни 5 милиарда евро за подкрепа на инвестициите от финансово слабите общини. Тези положителни стъпки обаче изглеждат недостатъчни, за да се отстрани цялостното забавяне на инвестициите. Възползването от фискалния ѝ капацитет ще даде възможност на Германия да инвестира в потенциала за бъдещ растеж на икономиката и за преодоляване на изоставането на публичните инвестиции, което е особено видно в областта на инфраструктурата и на равнището на общините. Германия постигна напредък в подобряването на ефективността на данъчната система. Като цяло недостатъчно използвана изглежда възможността за изместване на данъчното облагане към по-благоприятстващи растежа източници на приходи. Приходите от постоянните данъци върху недвижимата собственост, продължават да бъдат сравнително ниски (0,5 % от БВП през 2012 г. спрямо 1,5 % в ЕС—28), а оценката на собствеността е остаряла, като приема пазарните стойности от 1963—1964 г. в западните провинции (Länder) и 1935 г. в източните провинции (Länder). Въпреки че реформата на общинския данък върху недвижимото имущество (Grundsteuer) беше част от коалиционното споразумение и беше обявена в националните програми за реформи за 2014 г. и 2015 г., досега не беше предприето конкретно действие. Вместо насочване в по-голяма степен върху постоянни данъци върху недвижимата собственост с по-малко отрицателно въздействие, продължи тенденцията към увеличаване на данъците при прехвърляне на недвижимо имущество. Местният занаятчийски данък (Gewerbesteuer) не бе преразгледан. Възникват недостатъци поради включването на елементи с нестопанска цел в данъчната основа.
               Административната тежест от облагането за предприятията и разходите по събирането на данъците продължават да бъдат сравнително високи в Германия, докато електронното деклариране на данъците е по-слабо използвано при данъка върху доходите на физическите лица и корпоративния данък в сравнение със средното за Съюза равнище. Текущото преразглеждане на фискалните отношения между федерацията, федералните провинциите (Länder) и общините дава възможност за укрепване на рамката за провеждането на устойчиви фискални политики, включително чрез осигуряването на адекватни публични инвестиции на всички равнища на управление. Преразглеждането е също така възможност за подобряване на разпределянето на компетентностите, свързани с приходите и разходите, както и на ефективността на хоризонталната данъчна изравнителна система и на данъчната администрация.

               (10)

               Не са посочени мерки за засилване на стимулите за по-късно пенсиониране, които изглеждат необходими с оглед на предвидения силен спад на населението в трудоспособна възраст в Германия и на възможния недостиг на квалифицирани работници в средносрочен план. Данъчната тежест за работниците, чието възнаграждение е между 50 % и 67 % от средната работна заплата, остана до голяма степен непроменена от 2001 г. насам и продължава да е сред най-високите в Съюза. Неотдавнашните реформи в социалноосигурителните системи вероятно ще доведат до допълнително увеличаване на осигурителните вноски и до допълнително повишаване на данъчната тежест. Това ще има потенциално отрицателно въздействие върху участието на пазара на труда и разполагаемия доход. Въздействието на фискалната спирачка понастоящем се смекчава от ниската инфлация. С динамичния растеж на заплатите обаче и с малко по-високите темпове на инфлация през следващите години фискалната спирачка би могла да доведе до значителни увеличения на недискреционните данъци. Тези увеличения биха могли, от своя страна, също да засегнат разполагаемия доход. Ограничен напредък бе постигнат при подобряване на образователните постижения на хората в неравностойно положение. Младежите от мигрантски произход са с двойно по-голяма вероятност да напуснат преждевременно училище. Фискалните демотивиращи фактори е вероятно да бъдат важен фактор за разубеждаване на вторите работещи членове на домакинството да започнат работа или да работят повече часове. Това допринася за ниския дял на жените, работещи на пълно работно време, и за един от най-ниските броеве на средно отработени часове от жени в Съюза. Освобождаването на работните места с ниско заплащане (т. нар. „mini-jobs“) от данъка върху доходите на физическите лица и в много случаи от всички социалноосигурителни вноски също разубеждава работниците да се местят на работни места с доходи над прага на mini-jobs от 450 евро месечно.

               (11)

               Ограничени бяха политическите действия за насърчаване на конкуренцията в секторите на услугите, по-специално в сектора на професионалните услуги. Темповете на растеж на производителността на труда в сектора на професионалните услуги в Германия бяха отрицателни или близки до нулата в продължение на повече от десетилетие. Освен това Германия е измежду държавите членки, при които регулирането е най-малко благоприятно за конкуренцията в сектора на професионалните услуги. Ограниченията включват изисквания за професионалната квалификация, правната форма и капиталовото участие. Относно капиталовото участие, в някои Länder са налице ограничени промени, но все още не се извършва обстоен преглед на тези ограничения. Германия участва в процеса на взаимна оценка, предвиден в Директива 2013/55/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (6) за изменение на Директивата относно признаването на професионалните квалификации, но все още не е предприела всички мерки в резултат от този преглед. Състоянието на конкуренцията в германските железопътни пазари не се е подобрило значително от миналата година. По-специално в сегмента за железопътния превоз на пътници на дълги разстояния трудната конкурентна среда разубеждава новите участници. Таксите за достъп до релсов път за превоз на пътници на дълги разстояния са сред най-високите в Съюза. Пазарният дял на новите участници в пазара за железопътен превоз на пътници на дълги разстояния е все още под 1 % и продължава да намалява.

               (12)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Германия и го публикува в доклада за 2015 г. Комисията направи също оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени до Германия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Германия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—3 по-долу.

               (13)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и е на мнение (7), че Германия спазва Пакта за стабилност и растеж.

               (14)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1—3 по-долу.

               (15)

               В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът издаде специфични препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Германия следва също да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Германия да предприеме следните действия през 2015 г. и 2016 г.:

               1.

               Да увеличи допълнително публичните инвестиции в инфраструктурата, образованието и научните изследвания. Да насърчи частните инвестиции, да предприеме мерки за подобряване на ефективността на данъчната система, по-специално чрез преразглеждане на местния занаятчийски данък и корпоративното данъчно облагане и чрез модернизиране на данъчната администрация. Да използва текущия преглед, за да подобри модела на фискалните отношения между федерацията, провинциите (Länder) и общините, по-конкретно с цел да се осигурят адекватни публични инвестиции на всички равнища на управление.

               2.

               Да увеличи стимулите за по-късно пенсиониране. Да предприеме мерки за намаляване на високите данъци върху труда и на социалноосигурителните вноски, особено за нископлатените работници, и за справяне с въздействието на фискалната спирачка. Да преразгледа данъчното третиране на „mini-jobs“, за да се улесни преходът към други форми на заетост.

               3.

               Да предприеме по-амбициозни мерки за стимулиране на конкуренцията в сектора на услугите, по-специално в сектора на професионалните услуги, като премахне неоправданите ограничения, като правната форма и изискванията за капиталово участие, както и фиксираните тарифи. За тази цел да приключи текущия вътрешен преглед на тези пречки и да предприеме последващи мерки. Да премахне оставащите пречки пред конкуренцията на железопътните пазари, по-специално в железопътния превоз на пътници на дълги разстояния.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Остават в сила съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Германия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия, 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 20).

      (5)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (6)  Директива 2013/55/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 20 ноември 2013 г. за изменение на Директива 2005/36/ЕО относно признаването на професионалните квалификации и на Регламент (ЕС) № 1024/2012 относно административно сътрудничество посредством Информационната система за вътрешния пазар („Регламент за ИСВП“) (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 132).

      (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (8)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.


title: Препоръка на Европейската централна банка от 2 август 2016 година относно рамката за управление на качеството на статистическите данни за държани ценни книжа (ЕЦБ/2016/24)

text:
               17.8.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 2 август 2016 година
   относно рамката за управление на качеството на статистическите данни за държани ценни книжа
   (ЕЦБ/2016/24)
   (2016/C 297/01)
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА EВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5.1 и член 34.1, трето тире от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1),
   като има предвид, че:

               (1)

               В Регламент (ЕС) № 1011/2012 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2012/24) (2) е предвидено, че отчетните единици, които са резиденти на държава членка от еврозоната, трябва да отчитат позиции, сделки и когато са налице — други промени в обема на ценни книжа, които те държат, на база ценна книга по ценна книга. От националните централни банки (НЦБ) на държавите членки, чиято парична единица е еврото, се изисква да класифицират и агрегират тези данни.

               (2)

               Цялостното качество на данните за държаните ценни книжа трябва да бъде оценявано на равнището на входящите данни (за индивидуални ценни книжа), както и на изходните (индивидуални и агрегирани) данни. С цел да се гарантира пълнотата, точността и съгласуваността на статистическите данни за държани ценни книжа, с Насоки ЕЦБ/2013/7 на Европейската централна банка (3) беше установена рамка за управление на качеството на данните (УКД) за тези статистически данни.

               (3)

               Рамката за УКД определя отговорностите на НЦБ от еврозоната относно качеството на изходните данни за държани ценни книжа и ако е приложимо — на операторите на базата данни за статистика за държани ценни книжа (наричана по-долу „БДСДЦК“) на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ), т.е. Европейската централна банка (ЕЦБ) и Deutsche Bundesbank.

               (4)

               С цел да се гарантира непрекъснато качеството, всички участващи членове на ЕСЦБ, които отчитат данни към ЕЦБ за целите на БДСДЦК, следва да прилагат еднакви стандарти за УКД. Освен това НЦБ извън еврозоната най-добре могат да извършват УКД на данните, свързани с инвеститори, които са резиденти в съответните им държави членки. Въпреки че се признава, че приетите от ЕЦБ насоки не могат да възлагат никакви задължения на НЦБ извън еврозоната, член 5 от Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка се прилага както спрямо НЦБ от еврозоната, така и спрямо НЦБ извън еврозоната. Поради това НЦБ извън еврозоната, които отчитат данни към ЕЦБ за целите на БДСДЦК, следва да определят и изпълнят всички мерки, които счетат за подходящи, за да извършват УКД в съответствие с Насоки ЕЦБ/2013/7. НЦБ извън еврозоната следва да си сътрудничат помежду си, с НЦБ от еврозоната и с ЕЦБ при прилагането на рамката за УКД в съответствие със същите насоки,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   За целите на настоящата препоръка термините „статистически данни за държани ценни книжа“ и „УКД“ имат същото значение като тези, определени в Насоки ЕЦБ/2013/7.
   Адресатите на настоящата препоръка следва да прилагат рамката за УКД спрямо статистическите данни за държани ценни книжа, установена в член 11, параграфи 3—6 от Насоки ЕЦБ/2013/7, и да съдействат своевременно на операторите на БДСДЦК.
   Адресати на настоящата препоръка са НЦБ на държавите членки извън еврозоната, които отчитат данни към ЕЦБ за целите на БДСДЦК.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 2 август 2016 година.

            Председател на ЕЦБ

         Mario DRAGHI

      (1)  ОВ L 318, 27.11.1998 г., стр. 8.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1011/2012 на Европейската централна банка от 17 октомври 2012 г. относно статистически данни за държани ценни книжа (ЕЦБ/2012/24) (ОВ L 305, 1.11.2012 г., стр. 6).

      (3)  Насоки ЕЦБ/2013/7 на Европейската централна банка от 22 март 2013 г. относно статистически данни за държани ценни книжа (ОВ L 125, 7.5.2013 г., стр. 17).


title: Препоръка на Европейската централна банка от 13 декември 2016 година относно политиките за разпределяне на дивиденти (ЕЦБ/2016/44)

text:
               23.12.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 481/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 13 декември 2016 година
   относно политиките за разпределяне на дивиденти
   (ЕЦБ/2016/44)
   (2016/C 481/01)
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 127, параграф 6 и член 132 от него,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 34 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета от 15 октомври 2013 г. за възлагане на Европейската централна банка на конкретни задачи относно политиките, свързани с пруденциалния надзор над кредитните институции (1), и по-специално член 4, параграф 3 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 468/2014 на Европейската централна банка от 16 април 2014 г. за създаване на рамката за сътрудничество в единния надзорен механизъм между Европейската централна банка и националните компетентни органи и с определените на национално равнище органи (Рамков регламент за ЕНМ) (ЕЦБ/2014/17) (2),
   като имат предвид, че:
   Необходимо е кредитните институции да продължат да се подготвят за своевременното и пълно прилагане на Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (4) в условията на макроикономически и финансови предизвикателства, които оказват натиск върху печалбите на кредитните институции и в резултат от това — върху способността им да изградят капиталовата си база. Освен това, макар че е необходимо кредитните институции да финансират икономиката, наличието на консервативна политика за разпределяне на дивидентите е част от адекватното управление на риска и от добре функциониращата банкова система. Следва да бъде прилаган същият метод, който беше установен с Препоръка ЕЦБ/2015/49 на Европейската централна банка (5),
   ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

      I.

               1.

               Кредитните институции следва да приемат политики по отношение на дивидентите, като използват консервативни и пруденциални предположения, за да могат, след разпределянето на дивидентите, да изпълнят приложимите капиталови изисквания и да се съобразят с резултатите от процеса по надзорен преглед и оценка (ПНПО).

                           а)

                           Кредитните институции са длъжни във всеки един момент да изпълняват приложимите минимални капиталови изисквания (изискванията по първи стълб). Тук се включват съотношение на базовия собствен капитал от първи ред 4,5 %, съотношение на капитала от първи ред 6 % и съотношение на обща капиталова адекватност 8 %, както е предвидено в член 92 от Регламент (ЕС) № 575/2013.

                           б)

                           Освен това кредитните институции са длъжни във всеки един момент да изпълняват капиталовите изисквания, които са им наложени с решението в резултат от ПНПО в изпълнение на член 16, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) № 1024/2013 и които надхвърлят изискванията по първи стълб (изискванията по втори стълб).

                           в)

                           Кредитните институции са длъжни също така да изпълняват комбинираното изискване за буфер, определено в член 128, параграф 6 от Директива 2013/36/ЕС.

                           г)

                           До съответната дата за цялостно поетапно въвеждане на изискванията кредитните институции са длъжни да достигнат и максималното изискуемо равнище (6) на съотношението на базовия собствен капитал от първи ред, съотношението на капитала от първи ред и съотношението на обща капиталова адекватност. Това се отнася до пълното прилагане на горепосочените съотношения след изпълнението на преходните разпоредби и комбинираното изискване за буфер, определено в член 128, параграф 6 от Директива 2013/36/ЕС. Преходните разпоредби се съдържат в дял XI от Директива 2013/36/ЕС и в десета част от Регламент (ЕС) № 575/2013.

                     Тези изисквания трябва да бъдат спазени на консолидирано равнище и на индивидуална основа, освен ако е налице освобождаване от прилагането на пруденциалните изисквания на индивидуална основа, както е предвидено в членове 7 и 10 от Регламент (ЕС) № 575/2013.

               2.

               По отношение на кредитните институции, които ще изплатят през 2017 г. дивиденти (7) за финансовата 2016 година, ЕЦБ препоръчва:

                           а)

                           Категория 1: кредитните институции, които i) са изпълнили приложимите капиталови изисквания, посочени в параграф 1, букви а), б) и в), и ii) към 31 декември 2016 г. вече са достигнали максималното равнище на съотношенията, посочени в параграф 1, буква г), следва да разпределят нетните си печалби под формата на дивиденти по консервативен начин, за да могат да продължат да изпълняват всички изисквания и да се съобразяват с резултатите от ПНПО дори в случай на влошени икономически и финансови условия;

                           б)

                           Категория 2: кредитните институции, които към 31 декември 2016 г. са изпълнили приложимите капиталови изисквания, посочени в параграф 1, букви а), б) и в), но към 31 декември 2016 г. не са достигнали максималното равнище на съотношенията, посочени в параграф 1, буква г), следва да разпределят нетните си печалби под формата на дивиденти по консервативен начин, за да могат да продължат да изпълняват всички изисквания и да се съобразяват с резултатите от ПНПО дори в случай на влошени икономически и финансови условия. Освен това те по принцип следва да изплащат дивиденти единствено дотолкова, доколкото се поддържа линейна права (8) към изискуемото максимално равнище на капиталовите изисквания, посочени в параграф 1, буква г), и към резултатите от ПНПО;

                           в)

                           Категория 3: кредитните институции, които нарушават изискванията, посочени в параграф 1, букви а), б) или в), следва по принцип да не разпределят дивиденти.

                     Кредитните институции, които не са в състояние да се съобразят с настоящата препоръка, тъй като считат, че имат законово задължение да изплащат дивиденти, следва да се свържат незабавно със съвместния си надзорен екип.
               От кредитните институции в категории 1, 2 и 3, посочени в параграф 2, букви а), б) и в), се очаква да изпълняват и насоките по втори стълб. При равни други условия може да се очаква капиталовите изисквания (9) да останат като цяло стабилни. Ако кредитна институция извършва дейност под насоките по втори стълб или очаква, че ще извършва дейност под тях, тя следва да се свърже незабавно със съвместния си надзорен екип. ЕЦБ ще разгледа причините, които са довели или се очаква да доведат до понижаването на капиталовото равнище на кредитната институция, и ще обмисли предприемането на подходящи, пропорционални и специфични за институцията мерки.

      II.

   Адресати на настоящата препоръка са значимите поднадзорни лица и значимите поднадзорни групи съгласно определенията в член 2, точки 16 и 22 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).

      III.

   Адресати на настоящата препоръка са и националните компетентни органи и определените на национално равнище органи по отношение на по-малко значимите поднадзорни лица и по-малко значимите поднадзорни групи съгласно определенията в член 2, точки 7 и 23 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17). От националните компетентни органи и от определените на национално равнище органи се очаква да прилагат по целесъобразност настоящата препоръка спрямо тези лица и групи (10).

      Съставено във Франкфурт на Майн на 13 декември 2016 година.

            Председател на ЕЦБ

         Mario DRAGHI

      (1)  ОВ L 287, 29.10.2013 г., стр. 63.

      (2)  ОВ L 141, 14.5.2014 г., стр. 1.

      (3)  Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 1).

      (4)  Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 338).

      (5)  Препоръка ЕЦБ/2015/49 на Европейската централна банка от 17 декември 2015 г. относно политиките за разпределяне на дивиденти (ОВ C 438, 30.12.2015 г., стр. 1).

      (6)  Всички буфери на максималното изискуемо равнище.

      (7)  Кредитните институции могат да имат различна правна форма, като например дружества, чиито ценни книжа са допуснати до търговия на регулиран пазар, и неакционерни дружества, като например взаимоспомагателни дружества, кооперации или спестовни институции. В настоящата препоръка терминът „дивидент“ означава всеки вид парично плащане, което подлежи на одобрение от общото събрание.

      (8)  На практика това означава, че за период от четири години, считано от 31 декември 2014 г., кредитните институции по принцип следва да задържат годишно поне 25 % от разликата до достигането на максималното равнище на съотношението на базовия собствен капитал от първи ред, съотношението на капитала от първи ред и съотношението на обща капиталова адекватност, посочени в параграф 1, буква г).

      (9)  Капиталовите изисквания обхващат изискванията по първи стълб, изискванията по втори стълб, предпазния капиталов буфер и насоките по втори стълб. Независимо от поетапното въвеждане на предпазния капиталов буфер кредитните институции следва да очакват в бъдеще да имат насоки по втори стълб, по-високи от нула.

      (10)  В случай че настоящата препоръка се прилага спрямо по-малко значими поднадзорни лица и по-малко значими поднадзорни групи, които считат, че не са в състояние да се съобразят с нея, тъй като смятат, че имат законово задължение да изплащат дивиденти, те следва да се свържат незабавно с националните си компетентни органи.


title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2015 г.

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 272/10

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно националната програма за реформи на Словакия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2015 г.
   (2015/C 272/03)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки в сферата на заетостта (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)

               На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Словакия за 2014 г. и даде становището си по актуализираната програма за стабилност на Словакия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Словакия за 2015 г.

               (4)

               На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Словакия не бе посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)

               На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Словакия. В него бе оценен напредъкът на Словакия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

               (7)

               На 29 април 2015 г. Словакия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и програмата си за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               Спрямо Словакия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата си за стабилност за 2015 г. правителството планира постепенно да подобри номиналния дефицит до размер от 2,5 % от БВП през 2015 г. и впоследствие до 0,5 % от БВП през 2018 г. Според програмата за стабилност средносрочната цел за структурен дефицит в размер на 0,5 % от БВП ще бъде изпълнена през 2017 г. Очаква се съотношението на държавния дълг към БВП слабо да намалее през 2015 г. до размер от 53,4 % и да продължи да намалява до 50,3 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози е реалистичен. При все това обаче, мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. нататък не са посочени достатъчно конкретно. Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., нарастването на нетните разходи е под показателя както през 2015 г., така и през 2016 г. и следователно отговаря на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че се очаква Словакия да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)

               През 2014 г. пазарът на труда показа признаци на съвземане, но безработицата остава висока. Демотивиращите фактори в социално-осигурителната система бяха намалени и бе постигнат известен напредък в посока намаляване на младежката безработица, но дългосрочната безработица остава сериозно предизвикателство, а заетостта сред ромското население и нискоквалифицираните работници е ниска. Макар да са предприети някои първоначални стъпки за развиване на публичните служби по заетостта, те разполагат с ограничен капацитет за предоставяне на персонализирани услуги, по-специално за лицата, които са най-отдавна извън пазара на труда. Заетостта сред жените остава значително под средното равнище за ЕС, като това е отражение на недостатъчното предлагане на доброкачествени и достъпни грижи за децата и относително дългата продължителност на родителския отпуск.

               (10)

               Словакия е постигнала известен напредък по отношение на ученето в процеса на работа, а през 2015 г. ще влезе в сила нов Закон за професионалното образование и обучение. Що се отнася обаче до подобряването на условията за обучение, стимулите за създаване на повече бакалавърски програми, ориентирани към развитието на кариерата, и повишаването на дела на ромските деца, посещаващи заведения за образование и грижи в ранна детска възраст, напредъкът е ограничен. Не са предприети никакви мерки за осигуряване на по-широко участие на ромите в професионалното и висшето образование. Постигнат е само ограничен напредък в запълването на дупките в словашката система в областта на научните изследвания и иновациите, като основните потребности са свързани по-конкретно с подобряване на качеството и практическата насоченост на научната база и насърчаване на сътрудничеството между академичните среди, научните изследователи и бизнеса.

               (11)

               Лошото качество на бизнес средата в Словакия намалява привлекателната сила на страната както за чуждестранните, така и за местните инвестиции. Недостатъчната ефикасност и качеството на публичната администрация и на правосъдната система са особено пагубни за бизнес средата. Държавната администрация страда от високо текучество на персонала и неефикасно управление на човешките ресурси. Усилията, които се полагат за справяне с корупцията, засега са ограничени. По-конкретно, не са предприети мерки за задоволяване на необходимостта от укрепване на аналитичния и одиторския капацитет на данъчната администрация. Възлагането на обществени поръчки страда от дълбоко вкоренени недостатъци, засягащи негативно отпускането на публични средства.

               (12)

               Макар направените наскоро промени в данъчната система да допринесоха за подобряване на ситуацията при публичните финанси, разходите, свързани със застаряващото население, ще натежат в бъдеще върху относително стабилното понастоящем равнище на дълга на Словакия. Дългосрочната устойчивост на публичните финанси зависи от способността на правителството да повиши икономическата ефективност на сектора на здравеопазването. Цялостната ефикасност на словашката система на здравеопазването е ниска, като тази система дава лоши резултати в сравнение с останалите в ЕС. Правителството е приело нова стратегия за здравеопазването за периода 2014—2020 г., в опит за отстраняване на недостатъците на националната система в този сектор. Стратегията е в процес на изпълнение, но повечето мерки все още не са приведени в сила. Все още се наблюдава и неефикасност при събирането на данъци и в работата на данъчната администрация.

               (13)

               Слабите резултати от инвестициите през последните години могат да подкопаят перспективите за дългосрочен растеж на Словакия. Спадът в частните инвестиции между 2008 г. и 2013 г. е бил особено силен, като около 90 % от понижаването на общите инвестиции се е падало на нефинансовите предприятия в резултат на намаляването на притока на преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ). През 2013 г. инвестициите в капиталови стоки все още са били около 13 % по-ниски в реално изражение, отколкото през 2008 г. И все пак, въпреки че са били сключени много по-малко договори за публични инвестиции, спадът все още има значителни последици като се имат предвид широкомащабните проекти за транспортни инфраструктури, които са от съществено значение за възможността за извличане на ползи от потенциала за растеж на централните и източните региони на Словакия. Пречки за публичните инвестиции са както административните и регулаторните бариери, свързани с планирането на инвестициите, така и липсата на прозрачност и голямата продължителност на процедурите за получаване на разрешителни за строеж и земеползване. Фондовете на ЕС съставляват много голяма част от общия размер на публичните инвестиции в Словакия в сравнение с равнищата, наблюдавани в други държави членки от същия регион. Нещо повече, усвояването на средствата от фондовете на ЕС се затруднява от слабото управление на процедурите по планиране, лошо изготвяне и подбор на проектите, както и от неизпълнението на изискванията, свързани с оценката на въздействието върху околната среда. Използването на спецификации, изготвени специално за определени дружества, при обществените поръчки ограничава конкуренцията и води до високи крайни цени. Подобряването на контрола и използването на по-голям експертен опит в публичните субекти, участващи във възлагането на обществени поръчки, биха могли да спомогнат за преодоляване на тези проблеми. Ефикасността и качеството на публичната администрация и на правораздавателната система са с незадоволително качество и са особено вредни за бизнес средата, а проблеми като реформата на гражданското съдопроизводство и неравномерното разпределение на работата в съдилищата все още не са намерили решение.

               (14)

               В контекста на европейския семестър Комисията изготви цялостен анализ на икономическата политика на Словакия и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Словакия през предишните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Нейните препоръки в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (15)

               Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Словакия и смята (6), че Словакия е постигнала съответствие с Пакта за стабилност и растеж.

               (16)

               В контекста на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Словакия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Словакия да предприеме следните действия през 2015 и 2016 г.:

               1.

               Да подобри икономическата ефективност в сектора на здравеопазването, включително чрез подобряване на управлението на болничните грижи и укрепване на първичната здравна помощ. Да предприеме мерки за увеличаване на събираемостта на данъците.

               2.

               Да предприеме допълнителни мерки за справяне с дългосрочната безработица чрез подобряване на мерките за активизиране, образование, предлагащо втори шанс, и висококачествено обучение, съобразено с индивидуалните потребности. Да подобри стимулите за жените да остават или да се връщат на работа посредством подобряване на предлагането на услуги за детски грижи.

               3.

               Да подобри обучението за преподаватели и да увеличи привлекателността на преподавателската професия, за да спре влошаването на учебните резултати. Да увеличи участието на ромските деца в общото образование и във висококачественото образование в ранна детска възраст.

               4.

               Да насърчава инвестициите в инфраструктурата, да подобри и рационализира административните процедури за получаване на разрешителни за земеползване и строеж. Да увеличи конкуренцията при обществените поръчки и подобри механизмите за контрол при възлагането на обществени поръчки.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Словакия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Словакия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 122).

      (4)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (5)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (7)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.


title: Препоръка на Европейската Централна Банка от 21 декември 2006 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Oesterreichische Nationalbank (ЕЦБ/2006/29)

text:
               10.1.2007

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 5/1

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

   от 21 декември 2006 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Oesterreichische Nationalbank
   (ЕЦБ/2006/29)
   (2007/C 5/01)
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на Еуросистемата се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               Съгласно член 37, параграф 1 от Федералния закон за Oesterreichische Nationalbank, всяка година общото събрание на Oesterreichische Nationalbank (OeNB) избира двама одитори и двама заместник-одитори. Заместник-одиторите могат да бъдат упълномощени само в случай, че одиторите са възпрепятствани да извършат одита.

               (3)

               Като взе предвид Препоръка ЕЦБ/2006/1 от 1 февруари 2006 г. до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Oesterreichische Nationalbank (1), на 14 март 2006 г. Съветът на Европейския съюз одобри заедно KPMG Alpen-Treuhand GmbH и TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH за външни одитори, и Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH и BDO Auxilia Treuhand GmbH за заместник-одитори за финансовата 2006 година (2).

               (4)

               На 8 януари 2006 г. OeNB уведоми ЕЦБ, че на общото събрание на OeNB от май 2006 г. KPMG Alpen-Treuhand GmbH не получи необходимото мнозинство за да бъде избран и в резултат на това, класираният на второ място одитор — TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH — беше избран за първи одитор. Класираният на първо място заместник-одитор — Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH — беше назначен за втори одитор, а класираният на второ място заместник-одитор — BDO Auxilia Treuhand GmbH — беше назначен за единствен заместник-одитор. За да назначи необходимият втори заместник-одитор, OeNB проведе ограничена тръжна процедура, избра Ernst & Young Wirtschaftsprüfungs GmbH и прикани ЕЦБ да го препоръча за одобрение на Съвета на ЕС.

               (5)

               Одобрението на Съвета на ЕС е необходимо, за да се назначи Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH за втори външен одитор и Ernst & Young Wirtschaftsprüfungs GmbH за втори заместник външен одитор на OeNB.

               (6)

               Мандатът на външните одитори може да бъде подновяван всяка година, но не за срок общо по-дълъг от пет години,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               Препоръчва TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH и Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH да бъдат назначени заедно за външни одитори на OeNB за финансовата 2006 година.

               2.

               Препоръчва BDO Auxilia Treuhand GmbH и Ernst & Young Wirtschaftsprüfungs GmbH да бъдат назначени заедно за заместник външни одитори на OeNB за финансовата 2006 година.

               3.

               Този мандат може да бъде подновяван всяка година, но не за срок по-дълъг от пет години, изтичащ най-късно с финансовата 2010 година.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 21 декември 2006 година.

            Председател на ЕЦБ

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  ОВ C 34, 10.2.2006 г., стр. 30.

      (2)  ОВ L 79, 16.3.2006 г., стр. 25.


				|

		52014DC0417

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Люксембург за 2014 г._x000b__x000b_и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2014 г. /* COM/2014/0417 final - 2014/ () */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Люксембург
за 2014 г.
и съдържаща
становище на
Съвета
относно програмата
за
стабилност
на
Люксембург
за 2014 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[3],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета
по заетостта,
като
взе предвид
становището
на Икономическия
и финансов
комитет,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
социална
закрила,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
икономическа
политика,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март 2010
г.
Европейският
съвет
постигна
съгласие по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на икономическите
политики,
която
стратегия е
съсредоточена
върху
ключовите
области, в
които е
необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)
На 13 юли 2010
г. въз основа
на
предложенията
на Комисията
Съветът прие
препоръка относно
общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за периода
2010—2014 г.), а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоки за
политиките
за заетост на
държавите
членки, като
заедно двата
акта представляват
т. нар. „интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с
интегрираните
насоки при
провеждането
на
националната
си икономическа
политика и
политика за
заетост.
(3)
На 29 юни 2012
г. държавните
и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт за
растеж и
работни
места, с
който се
предоставя
съгласувана
рамка за
действие на
равнището на
отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се
използват
всички
възможни
лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха
решение
относно
действията,
които да
бъдат предприети
на равнището
на държавите
членки, като
по-конкретно
изразиха
пълната си
ангажираност
с
постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на специфичните
за държавите
препоръки.
(4)
На 9 юли 2013
г. Съветът
прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Люксембург
за 2013 г. и даде
становище
относно
актуализираната
програма за
стабилност
на
Люксембург за
периода 2012—2016 г. На 15
ноември 2013 г., в
съответствие
с Регламент
(ЕС) № 473/2013[4], Комисията
представи
становището
си относно
проекта на
бюджетен
план на
Люксембург
за 2014 г[5].
(5)
На 13
ноември 2013 г.
Комисията
прие
годишния обзор
на растежа[6], с
което
постави
началото на
европейския
семестър за 2014
г. за
координация
на икономическите
политики. На
същия ден въз
основа на Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
прие Доклад
за механизма
за
предупреждение[7], в
който беше
посочено, че
Люксембург е
една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши
задълбочен
преглед.
(6)
На 20
декември 2013 г.
Европейският
съвет одобри приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
фискална
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от
провеждане
на
диференцирана
и
благоприятстваща
растежа
фискална консолидация,
възстановяване
на
нормалните условия
за отпускане
на заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на публичната
администрация.
(7)
На 5 март
2014 г.
Комисията
публикува
резултатите
от
задълбочения
си преглед за
Люксембург[8]
съгласно
член 5 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011.
Вследствие
на анализа си
Комисията
заключи, че
Люксембург
не е засегнат
от
макроикономически
дисбаланси
по смисъла на
процедурата при
макроикономически
дисбаланси.
По-конкретно,
анализът на
излишъка по
текущата
сметка
показва, че този
излишък не
произтича от
недостатъчното
вътрешно
търсене, а
по-скоро е
резултат от
особения
модел на
икономически
растеж на
Люксембург,
който силно
се основава
на финансовите
услуги.
Съществуват
рискове за местната
финансова
стабилност,
произтичащи
от наличието
на голям
финансов
сектор, но те са
относително
ограничени,
понеже
секторът е
едновременно
диверсифициран
и специализиран.
Високото
ниво на
задлъжнялост
на частния
сектор, и
по-специално
на нефинансовите
предприятия,
е отражение
главно на
присъствието
на голям брой
мултинационални
дружества,
които
използват
своите
клонове или дъщерни
дружества в
Люксембург
за вътрешногрупови
операции по
финансиране.
Накрая,
сегашното
благоприятно
положение на
публичните
финанси
зависи до
голяма
степен от
устойчивостта
на модела на
растеж,
основан на
енергичния
финансов
сектор, и
представлява
силен риск за
устойчивостта
в
дългосрочен
план.
(8)
На 28
април 2014 г.
Люксембург
представи
своята национална
програма за
реформи за 2014 г.,
а на 25 април 2014 г. —
своята
програма за
стабилност
за 2014 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(9)
Целта на
средносрочната
бюджетна
стратегия,
изложена в
програмата
за
стабилност за
2014 г., е връщане
към
средносрочната
цел през 2016 г.
след значително
отклонение
от нея през
2015 г. В програмата
се
потвърждава
предишната
средносрочна
цел от
излишък в
размер на 0,5 %
от БВП, което
отразява
изискванията
на Пакта за стабилност
и растеж.
(Преизчисленият)
структурен
бюджетен
излишък се
предвижда да
спадне от 1,4 %
от БВП през
2013 г. на 1,1 % през
2014 г., след
което да се
превърне в
дефицит от 0,1 %
от БВП през
2015 г. След това
е планирано
да се постигнат
постепенно
нарастващи
структурни
излишъци.
Поради това
се очаква
Люксембург
да продължи
да изпълнява
средносрочната
си цел през
2014 г., но
значително
да се отклони
от нея през
2015 г. В
съответствие
с програмата
темпът на нарастване
на
държавните
разходи, без
да се отчитат
дискреционните
мерки по
отношение на
приходите, ще
надхвърли
референтния
средносрочен
темп на
растеж на
потенциалния
БВП през 2015 г.
Като цяло
целите на
програмата
съответстват
частично на
изискванията
на
предпазните
мерки от
Пакта за стабилност
и растеж,
по-конкретно
с отклонение
през 2015 г.
Отношението
на дълга към
БВП, което беше
23,1 % от БВП през
2013 г., много под
референтната
стойност от
60 % от БВП, се
очаква да
спадне допълнително
през
програмния
период. Макроикономическият
сценарий в
основата на бюджетните
прогнози в
програмата,
който беше
изготвен от
независим
орган (STATEC), е
леко
оптимистичен
за 2014 и 2015 г.
Правителството
предвижда
растеж на БВП
от 3,2 % през 2014 и 2015
г., докато
според
прогнозата
на Комисията от
пролетта
растежът ще
бъде
съответно 2,6 % и
2,7 %. Освен това
органите все
още не са
уточнили напълно
мерките в
подкрепа на
фискалната
траектория
за периода 2015—2018
г. Според
прогнозата
на Комисията,
която не
отчита
последните обявени
мерки,
структурният
излишък се
очаква да
намалее до 0,6 %
от БВП през 2014 г.
и после да се
превърне в
дефицит от 1,3 %
от БВП през
2015 г. Темпът на
нарастване
на държавните
разходи, без
да се отчитат
дискреционните
мерки по
отношение на
приходите, се
очаква да
надхвърли
референтния
средносрочен
темп на
растеж на
потенциалния
БВП през 2015 г.,
когато се
очаква
значително отклонение.
Предвид
извършената
в съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 оценка
на програмата
за
стабилност
за 2014 г. и
прогнозата
на Комисията
Съветът е на
мнение, че
съществуват
рискове за
постигането
на целите на
програмата,
които само
частично съответстват
на
изискванията
на предпазните
мерки от
Пакта за
стабилност и
растеж през
2015 г.
(10)
През юли
2013 г.
правителството
предаде на парламента
проектозакон
за
транспониране
на
разпоредбите
на Директива
85/2011 на Съвета
за
бюджетните
рамки и на
Договора за
стабилност,
координация
и управление.
Проектозаконът
се очакваше
да влезе в
сила на 1
януари 2014 г., но
приемането
му беше отложено
от оставката
на
правителството
през юли.
Съгласно
проектозакона
се въвежда
нов закон за
многогодишната
финансова програма,
който
обхваща
същия
времеви
хоризонт
като
предстоящата
актуализация
на програмата
за
стабилност.
Законът за
многогодишната
финансова
програма ще
се актуализира
всяка година
периодично
заедно с годишния
бюджет. В
него ще се
очертават
планове за
постигане на
средносрочната
бюджетна цел
на равнището
на
държавното
управление. С
проектозакона
се въвеждат
многогодишни
тавани в закона
за
многогодишната
финансова
програма,
които ще
обхващат
само сектор
„Държавно
управление“,
но не се
уточняват
последствията,
в случай че
бъдат
надхвърлени
таваните. В
проектозакона
не се
предвижда
национално правило
за разходите,
според което
ще се определят
за
многогодишните
цели за
разходите. В
него обаче се
съдържат
разпоредби
за плана за
корекции, за
да се спази
средносрочната
цел. През
март 2014 г. на
парламента
бе предадена
преразгледана
версия на
проектозакона,
в която наред
с другото се
предвижда възлагането
на задачата
за
независимо
наблюдение
на
фискалните
правила на
новосъздадена
институция —
Conseil National des Finances Publiques.
(11)
Освен
това
данъчните
приходи от
ДДС ще бъдат
засегнати от
новите
правила за
приходите от
ДДС,
генерирани
от
дейностите в
сектора на
електронната
търговия. От
2015 г. тези приходи
ще се
прехвърлят от
държавата, в
която се
намира
доставчикът, към
държавата на
пребиваване
на потребителя.
Правителството
обяви, че
ставките на ДДС
ще се
увеличат с
2 процентни
пункта, което
трябва
частично да
компенсира
загубата на
приходи. Предвид
на широкото
използване на
намалени и на
свръхнамалени
ставки обаче,
могат да се
получат
допълнителни
приходи, като
се разшири
приложението
на стандартната
ставка и
по-този начин
се
компенсират
в по-голяма
степен
гореспоменатите
загуби.
(12)
Според
данните от
Доклада на
Комисията за застаряването
на
населението
от 2012 г. брутните
разходи за
пенсиите
като дял от
БВП се очаква
да се
увеличат в
Люксембург
от 9,2 % от БВП на
18,6 % през 2060 г.
Това се дължи
най-вече на
разходите,
свързани с
възрастта, и
особено на пенсиите.
Пенсионната
реформа от 2012 г.
бе с
ограничен
обхват и не
отговори
съществено
на заплахата
за дългосрочната
устойчивост
на
публичните
финанси. Краткосрочното
финансиране
на пенсионната
система
понастоящем
се гарантира
от нисък
коефициент
на
зависимост
на възрастните
хора и
разчита на
вноските,
плащани от
относително
младите
трансгранични
работници. В бъдеще
се очаква
тази
тенденция да
се обърне и
разходите за
пенсии, както
и разходите за
дългосрочни
грижи,
вероятно ще
се увеличат
съществено.
За да се
гарантира
жизнеспособността
на
пенсионната
система, ще
бъде необходимо
значително
увеличение
на размера на
осигурителните
вноски след
2020 г. в
допълнение
към автоматичното
приспособяване
на пенсиите
към
стандарта на
живот. Това
ще доведе до значително
увеличение
на тежестта
върху труда,
която ще
трябва да се
понесе от
бъдещото
активно
население, и
впоследствие
ще настъпи
загуба на
конкурентоспособност
по отношение
на разходите.
Предвид
понастоящем
високия
коефициент
на
заместване
на дохода,
можеше да
бъдат взети
някои
различни мерки,
за да се
осигури
по-справедливо
разпределение
на тежестта
сред
поколенията.
Въвеждането
на таван за
корекциите в
размера на
пенсиите,
които
корекции се
основават на
ръста на
реалните
заплати, би
увеличило
пенсионния
резерв. Освен
това
увеличаването
на действителната
пенсионна
възраст,
понастоящем
59 години, чрез
привеждането
ѝ в съответствие
с промените в
продължителността
на живота би
помогнало да
се осигури
дългосрочната
устойчивост
на
пенсионната
система Също
така, следва
да бъдат
намалени
възможностите
за ранно
пенсиониране.
Финансовите
стимули за
удължаване
на кариерите,
предвидени в
пенсионната
реформа,
могат да
допринесат за
дългосрочната
устойчивост
на пенсионната
система, но
пригодността
за заетост на
по-възрастните
работници
следва да се
подобри
допълнително
чрез
укрепване на
професионалното
образование
и ученето
през целия
живот. Люксембург
трябва
понижи
бъдещите
нужди от
дългосрочни
грижи и
свързаните с
тях разходи,
за да осигури
устойчивостта
им. Услугите
по
дългосрочните
грижи могат
също да се
направят
по-ефективни
от гледна
точка на
разходите,
като се
засили
координацията
между
здравеопазването
и социалните
грижи, като
се подобри
предоставянето
на услугите и
като се
увеличи
подкрепата
за лицата,
грижещи за
възрастни
хора от
семейството
им.
(13)
Излишъкът
по текущата
сметка на
Люксембург е
причинен от
финансовите
услуги и прикрива
постоянния и
постепенно
нарастващ
дефицит в търговското
салдо при
стоките,
който произтича
от слаб
растеж на
износа. Тази
тенденция
отразява
нарастващото
значение на
сектора на
услугите в
икономиката,
но се дължи и
на
по-структурна
загуба на
конкурентоспособност.
Постоянното
скорошно
нарастване
на разходите
за труд за
единица
продукция
намали
конкурентоспособността
на индустриалната
тъкан на
Люксембург.
Модулирането
на механизма
за
индексация
на заплатите,
приет от
правителството
през 2012 г., ще
приключи до края
на 2014 г. Могат
да се проучат
различни възможности,
но е важно
заплатите да
са по-тясно
обвързани с
производителността
чрез реформа
на системата
за
индексация
на възнагражденията,
която
позволява
секторно диференциране.
Силната
зависимост
от финансовия
сектор
представлява
структурен
риск за икономиката
на
Люксембург.
Ето защо
Люксембург
трябва да се
съсредоточи
върху развитието
на високо
специализирани
предприятия
като
трамплин за
икономически
растеж,
основан на
иновациите.
Четворното
увеличение
на интензивността
на
научноизследователската
и развойната
дейност
(НИРД) в
публичния
сектор от 2000 г.
насам
наистина
отразява
решимостта
за
изграждане
на капацитет
за публични
научни
изследвания,
но
Люксембург
изостава с
изпълнението
на целта си
за интензивност
на НИРД до 2020 г.
от 2,3—2,6 % от БВП
поради
силното намаление
на
интензивността
на НИРД на
бизнеса (от 1,53 %
от БВП през
2000 г. на 1 % през
2012 г.). Следва допълнително
да се
подобрят
резултатите по
показателите
за
сътрудничеството
между
публичните научноизследователски
институти и
предприятията.
Следва да
бъде
продължена
започнатата
през 2013 г.
реформа за
укрепване на
иновационните
клъстери.
(14)
Въпреки
приемането
на различни
мерки младежката
безработица
продължава
да е висока — 17,4 %
от активното
население
през 2013 г.,
въпреки че
намаля от 18 %
през 2012 г. Тя в
голяма
степен
зависи от
образователното
равнище и е
по-ниска сред
лицата с по-високо
равнище на
образование.
Образователната
система на
Люксембург е
изправена пред
редица
специфични
предизвикателства,
като
многоезичието
и специфичните
умения,
изисквани от
високо
специализирания
пазар на труд
с голям
финансов
сектор.
Проучването
на ОИСР от 2012 г.
на уменията на
учащите се
потвърди, че
са
необходими
допълнителни
мерки за
преодоляване
на наблюдаваните
след 2006 г.
относително
ниски
резултати на
младите хора,
що се отнася
до основни умения.
В това
отношение
следва да
бъде продължена
реформата на
началното и
средното
образование.
Освен това
качеството и
привлекателността
на
професионалното
образование
и обучение
следва да се
повишат
допълнително,
за да се
предостави
на пазара
труда квалифицирана
работна сила,
включително лицата
с мигрантски
произход.
Системата на
данъците и
обезщетенията
е причина за
многобройни
капани на
пазара на
труда, сред най-значителните
в ЕС, за
всички
равнища на
заплащане и
семейни
структури.
Също така
въпреки
скорошните
усилия за
реформа,
политиките
за
активизиране
продължават
да бъдат слаби;
участието в
активните
политики по
заетостта не
е
задължително
в нито един
момент по
време на
безработица
и няма
изискване за
продължаване
на търсенето
на работа,
като същевременно
се участва в
активни
политики по
заетостта.
(15)
Люксембург
се ангажира
да намали
емисиите си
на парникови
газове в
секторите,
непопадащи в
схемата за
търговия с емисии,
с 20 % през 2020 г., но
се очаква да
не успее да изпълни
целта си с 23
процентни
пункта. Освен
това се
очаква
емисиите
през 2013 г. да
бъдат с 1 %
по-високи от
целта за 2013 г. в
Решението за
разпределяне
на усилията.
Около 70 % от
емисиите,
имащи връзка
с транспорта,
са свързани с
износа на гориво,
което наред с
другото
произтича от много
ниските
акцизи върху
горивата.
Признаването
на износа на
гориво за
основно предизвикателство
в приетия
през май 2013 г.
втори
национален
план за
действие по
климата е
стъпка
напред. Нужни
са обаче
по-конкретни
и
дългосрочни
мерки за
справяне с
този проблем.
Екологичното
данъчно
облагане през
2012 г.
съответстваше
на 2,4 % от БВП,
докато през
2004 г. то
съответстваше
на 3,1 %. Този спад
се дължи
по-конкретно
на по-ниските
данъчни
приходи,
повлияни от
липсата на
индексация
на данъците
върху
енергията.
Транспортните
данъци с
изключение
на горивата
представляваха
0,2 % от БВП през
2012 г. Данъците
за
използвано
за транспорт
гориво
съставляват
2,2 % от БВП
въпреки
преференциалното
данъчно
облагане на
дизела, което
се дължи
основно на
„бензиновия
туризъм“.
Екологичното
данъчно
облагане
представлява
дял от общите
данъчни
приходи,
който е под
средното
равнище и
поради това
страната
може да
подобри
екологичните
си данъци, особено
чрез
повишаване
на данъците
върху енергийните
продукти за
транспорт.
(16)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Люксембург.
Тя извърши оценка
на
програмата
за
стабилност и
на националната
програма за
реформи.
Комисията
взе предвид
не само тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в
Люксембург,
но и тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид на
необходимостта
от засилване
на цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнището на
ЕС към бъдещите
национални
решения.
Препоръките ѝ в
рамките на
европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1—5
по-долу.
(17)
С оглед
на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
стабилност на
Люксембург,
като
становището
му[9]
е изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(18)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
също така
извърши
анализ на
икономическата
политика на
еврозоната
като цяло. Въз
основа на
този анализ
Съветът
отправи конкретни
препоръки
към
държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото.
Люксембург
следва също
да гарантира
цялостното и
навременно изпълнение
на тези
препоръки,
ПРЕПОРЪЧВА
на
Люксембург
да
предприеме следните
действия
през периода
2014—2015 г.:
1.           Да
запази стабилна
фискална
позиция през
2014 г.; да засили
значително
бюджетната
стратегия
през 2015 г., така
че да осигури
постигането
на средносрочната
цел и да
остане на
равнището ѝ
след това, за
да запази
дългосрочната
устойчивост
на
публичните
финанси,
по-специално
като вземе
предвид
неявните
задължения, свързани
със
застаряването
на
населението.
Да засили
фискалното
управление,
като ускори
приемането
на
средносрочна
бюджетна
рамка,
обхващаща
сектор
„Държавно
управление“ и
съдържаща
многогодишни
тавани на разходите,
и въведе
независимия
мониторинг
на бюджетните
правила. Да
разшири още
повече данъчната
основа,
по-специално
по отношение
на потреблението.

2.           За да
осигури
фискална
устойчивост,
да ограничи
разходите,
свързани със
застаряването
на
населението,
като увеличи
ефективността
на разходите
за дългосрочни
грижи,
продължи
пенсионната
реформа, за
да увеличи
действителната
пенсионна възраст,
включително
чрез
ограничаване
на ранното
пенсиониране
и чрез
привеждане на
законоустановената
възраст за
пенсиониране
в съответствие
с промените в
очакваната
продължителност
на живота. Да
увеличи
усилията за засилване
на участието
на
по-възрастните
работници на
пазара на
труда,
включително
като
подобрява
пригодността
им за заетост
чрез схеми за
учене през
целия живот.
3.           Да
ускори
приемането
на
структурни
мерки в консултация
със
социалните
партньори и в
съответствие
с
националните
практики, за
да реформира
системата за
индексация
на заплатите,
за да направи
така, че тя
по-добре да
реагира на
промените в
производителността,
особено на
секторно
равнище. Да
продължи
усилията за
диверсифициране
на
структурата
на икономиката,
включително
чрез
насърчаване на
частните
инвестиции в
научните
изследвания
и чрез
по-нататъшно
развиване на
сътрудничеството
между
публичните
научноизследователски
институти и
предприятията.
4.           Да
продължи
усилията за
намаляване
на младежката
безработица
за търсещите
работа с
по-ниска
квалификация
от
мигрантски
произход,
чрез
съгласувана
стратегия,
включваща
по-нататъшно
подобряване
на разработването
и
наблюдението
на активните
политики по
заетостта,
преодоляване
на
несъответствието
между търсените
и
предлаганите
умения и
намаляване на
финансовите
възпиращи
фактори за
започване на
работа. За
тази цел, да
ускори осъществяването
на реформата
на общото и
професионалното
образование
и обучение,
за да осигури
по-добро
съответствие
между
квалификациите
на младите
хора и
търсенето на
пазара на труда.
5.           Да
разработи
цялостна
рамка и да
предприеме
конкретни
мерки за
изпълнение
на целите за
намаляване
на емисиите
на парникови
газове до 2020 г.
от отраслите,
непопадащи в
схемата за
търговия с
емисии,
по-конкретно
чрез данъчно
облагане на
енергийните
продукти за
транспорт.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               OВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               COM(2014) 417 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 и P7_TA(2014)0129.
[4]               OВ L 140, 27.5.2013 г.,
стр. 11.
[5]               C(2013) 8006 final.
[6]               C(2013) 800 final.
[7]               C(2013) 790 final.
[8]               SWD(2014) 84
final.
[9]               Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97.