               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 5.6.2019
            COM(2019) 521 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Полша за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2019 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Полша за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2019 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. Тя взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2018 г. Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение, в който Полша не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед..

               (2)Докладът за Полша за 2019 г.
                  2
                беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бе оценен напредъкът на Полша в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Полша по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 26 април 2019 г. Полша представи своята национална програма за реформи за 2019 г., а на 29 април 2019 г. — своята програма за конвергенция за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха разгледани при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове („ЕСИ фондове“) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  3
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление
                  4
               .

               (5)Понастоящем спрямо Полша се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2019 г. правителството планира леко влошаване на номиналното салдо — от дефицит в размер на 0,4 % от БВП през 2018 г. до 0,6 % от БВП през 2022 г., с дефицит от 1,7 % от БВП през 2019 г. и излишък от 0,2 % от БВП през 2020 г. Преизчисленото структурно салдо, при дефицит в размер на 1,1 % от БВП, ще се доближи до средносрочната бюджетна цел, която е структурен дефицит от 1,0 % от БВП през 2022 г. Съгласно програмата за конвергенция за 2019 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 48,9 % от БВП през 2018 г. до 40,6 % през 2022 г. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен. В същото време оперативните детайли на някои от мерките, необходими с цел подкрепа на планираните цели за дефицита от 2020 г. нататък, все още не са напълно конкретизирани.

               (6)В програмата за конвергенция за 2019 г. се посочва, че Полша е изпълнила компенсационни мерки, свързани със сушата, като тяхното въздействие върху бюджета през 2018 г. е било значително. В програмата за конвергенция се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Специфичното третиране на разходите, свързани със сушата, би могло да се вземе предвид при прилагане на клаузата за „необичайно събитие“. Според Комисията свързаните допустими допълнителни разходи през 2018 г. възлизат на 0,07 % от БВП. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като изключителната суша се смята за необичайно събитие, въздействието ѝ върху публичните финанси на Полша е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2018 г. бе намален, за да се вземат под внимание тези допълнителни разходи.

               (7)На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Полша да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  5
                не надвишава 4,2 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. има риск от значително отклонение от препоръчаната корекция през 2019 г.

               (8)През 2020 г., с оглед на прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП на Полша от 2,0 % от БВП, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не следва да надвишава 4,4 % в съответствие със структурната корекция от 0,6 % от БВП, произтичаща от общоприетата корекционна матрица от изисквания съгласно Пакта за стабилност и растеж. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г., ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от изискваната фискална корекция през 2020 г. Като цяло Съветът е на мнение, че следва да се вземат необходимите мерки, считано от 2019 г., за да бъдат спазени разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)Полша постигна значителен напредък по отношение на повишеното спазване на данъчното законодателство. В същото време страната се радва на силен икономически растеж, пазарът на труда е в подем, а делът на трудовите договори, които са предмет на социалноосигурителни вноски, постепенно се увеличава. Всички тези фактори допринесоха за увеличаване на публичните приходи. Част от увеличените приходи са от циклично естество и могат да отслабнат, когато макроикономическата среда се влоши. Същевременно публичните разходи се увеличиха през последните години като дял от БВП. Няколко нови категории разходи са с постоянен характер и тяхна промяна в близко бъдеще може би няма да бъде лесна. Освен това в бъдеще публичните финанси на Полша ще бъдат подложени на натиск за увеличаване на разходите, по-специално поради застаряването на населението. Тези фактори засилват необходимостта от нови инструменти за укрепване на управлението на разходите, включително редовна оценка на ефективността и ефикасността на разходите. При все че през 2018 г. Полша продължи да работи за подобряване на бюджетния процес, цялостната реформа е сложна и ще се прилага поетапно в продължение на няколко години. Макар че като цяло фискалната рамка е силна, както и това че независими институции обхващат някои от функциите, които обичайно се изпълняват от фискални съвети, Полша остава единствената държава членка без независим фискален съвет. При все че Полша не е постигнала напредък в ограничаване на широкото използване на намалени ставки за данък добавена стойност, правителството започна реформа, която има потенциала да опрости ставките и да намали вероятността от грешки при тях.

               (10)До 2017 г. средната пенсионна възраст се увеличаваше вследствие на минали реформи, като например отнемането на възможностите за ранно пенсиониране и постепенното увеличаване на законоустановената пенсионна възраст. През 2018 г. средната пенсионна възраст намаля както при мъжете, така и при жените, което отразява намаляването на законоустановената пенсионна възраст в края на 2017 г. Продължаващото увеличаване на реалната възраст за пенсиониране е от решаващо значение за участието на пазара на труда и по този начин за икономическия растеж, като се има предвид намаляването на населението в трудоспособна възраст. От решаващо значение е също така да се гарантира адекватността на бъдещите пенсии, да се предотврати бедността в напреднала възраст и следователно да се подобри също фискалната устойчивост на пенсионната система. Намаляването на законоустановената пенсионна възраст на 60 години за жените и на 65 години за мъжете през есента на 2017 г. ще има значително отрицателно въздействие върху бъдещите равнища на пенсиите и ще доведе до значително различие между мъжете и жените в това отношение. Съществуващите преференциални пенсионни схеми водят до фискални разходи и до намаляване на мобилността на работниците между секторите. Специалната система за социално осигуряване за земеделски производители, субсидирана в размер на близо 0,8 % от БВП, възпрепятства трудовата мобилност и допринася за скритата безработица в селското стопанство.

               (11)Благоприятната макроикономическа среда спомогна за силните постижения на полския пазар на труда през последните години. Равнищата на заетост продължиха да се увеличават, като след няколко години на спад равнищата на безработица се стабилизираха на рекордно ниско равнище под 4 % през 2018 г. При все това участието на някои групи в работната сила, особено на нискоквалифицираните лица, лицата с увреждания и лицата, полагащи грижи за тях, както и на по-възрастните хора остава ниско в сравнение с другите държави членки. Полската система за социално осигуряване не осигурява достатъчно стимули за започване на работа. Детските надбавки намалиха бедността и неравенството, но имаха отрицателно отражение върху участието на родителите, предимно на жените, на пазара на труда поради техния размер и начина, по който са структурирани. Процентът на децата под тригодишна възраст, записани в детски заведения, остава сред най-ниските в ЕС. Освен това дългосрочните грижи се предоставят най-вече от членове на семейството без почти никаква институционална подкрепа, което не позволява на лицата, полагащи грижите, да работят. Намалената законоустановена пенсионна възраст насърчи някои по-възрастни работници да напуснат пазара на труда. Миграцията от държави извън ЕС спомогна да се посрещне увеличеното търсене на работна ръка, но има признаци, че може да е трудно да се постигне траен приток на работници мигранти.

               (12)Между 2015 г. и 2017 г. Полша предприе мерки за справяне със сегментирането на пазара на труда чрез ограничаване на възможността за злоупотреби с временната заетост, увеличаване на социалноосигурителните вноски по някои нестандартни трудови договори и въвеждане на минимално почасово заплащане за някои от тези договори. Макар делът на временните договори да намалява от 2015 г. насам благодарение на предприетите мерки и поради недостига на работници, като този процес се ускори през 2018 г., посоченият дял все още остава сред най-високите в ЕС. Не бяха предприети допълнителни законодателни промени, засягащи този въпрос, тъй като реформата на кодекса на труда в крайна сметка не беше приложена. Адекватността на бъдещите пенсии на работниците, които са самостоятелно заети, и лицата с определени нестандартни договори се явява като потенциален проблем.

               (13)Подкрепената с достатъчно инвестиции качествена система за образование и обучение в перспектива, обхващаща целия живот, може да бъде ключов фактор за подпомагане на бъдещите перспективи за растеж в Полша. Придобиването на умения и компетенции, които са необходими за намиране на работа в един бързо променящ се пазар на труда, е от решаващо значение за насърчаване както на участието в работната сила, така и на иновационния капацитет на икономиката. Процентът на участие на възрастните в образование и обучение е много по-нисък от средното за ЕС, а професионалното обучение в предприятията не се използва достатъчно. Това, в съчетание с някои слабости в цифровите умения, както и при уменията в областта на езиковата и математическата грамотност, особено сред възрастните, които нямат висше образование, пречи на тяхната пригодност за заетост. Недостатъчното качество на обучението на учителите и пропуските в техните умения е вероятно да имат отрицателно въздействие върху качеството на образованието. Налице са и слабости в системата за осигуряване на качество на висшето образование. Въпреки неотдавнашните реформи в професионалното образование и във висшето образование, все още липсва ефективна координация на ученето за възрастни и не е ясно въздействието на различните мерки на политиката върху качеството на предоставяните образование и обучение, както и на равнището на уменията.

               (14)Дългосрочните икономически перспективи на Полша зависят от развитието на потенциала на икономиката за иновации. Полша обаче все още се класира ниско по отношение на иновациите, като нискотехнологичните сектори представляват значителен дял от икономическата структура на страната и са налице големи регионални различия по отношение на резултатите в областта на иновациите. При все че са предприети някои мерки за подобряване на сътрудничеството между науката и бизнеса, продължават да съществуват редица финансови и нефинансови пречки. По-специално сложните административни процедури и ограничените умения на учените за управлението на съвместни публично-частни научноизследователски и развойни проекти продължават да бъдат основни препятствия. Клъстерите и формализираните корпоративни мрежи, особено между малките и средните предприятия и големите предприятия, играят ограничена роля за разпространението на иновативни решения. Реформата на висшето образование от 2018 г. подобрява някои аспекти на полската научна среда, но само частично засяга важни въпроси като разпокъсаността на сектора на научните изследвания, заплатите на изследователите или интернационализацията на полската наука. Брутните вътрешните разходи за научноизследователска и развойна дейност останаха приблизително на половината от средното за Съюза през 2017 г., като са налице значителни регионални различия.

               (15)Резултатите в областта на здравеопазването продължиха да се подобряват, но остават под средното за ЕС равнище, като средната продължителност на живота при мъжете е по-ниска от тази на жените с 8,2 години, а разликата между най-високо и най-ниско образованите поляци е 10 години. Достъпът до системата на здравеопазването и нейната ефективност са засегнати от ниските разходи и недостига на персонал. Броят на практикуващите лекари и медицински сестри спрямо броя на населението е сред най-ниските в Съюза, като една четвърт от медицинския персонал е над пенсионна възраст. Незадоволените потребности от медицински услуги са намалели през 2017 г., но остават сред най-високите в ЕС, а чакането за някои процедури се е увеличило значително от 2010 г. насам. Полша е разработила карти на потребностите от здравеопазване, но те все още не са се превърнали в инструменти за подпомагане на вземането на решения относно закупуването на здравни услуги и здравните инвестиции. Системата на здравеопазването продължава да се гради предимно на болничните грижи, като първичните и амбулаторните грижи остават недоразвити. Системата за дългосрочни грижи е слаба, без стандартизирани услуги и съгласуван стратегически подход. Повечето дългосрочни грижи се предоставят от лица, полагащи неформални грижи, като това често са членове на семейството с малка институционална подкрепа. През 2017 г. разходите за обществено здравеопазване на Полша възлизаха на 4,7 % от БВП, което е значително под средното за ЕС равнище от 7 % от БВП. Полша планира да увеличи постепенно тези разходи през следващите години. Това може да се окаже обаче труднопостижимо, като се има предвид, че наскоро обявените планове за увеличаване на социалните трансфери за домакинствата със средни и високи доходи ще ограничат фискалното пространство в бъдеще.

               (16)Макар че инфраструктурата в Полша се е подобрила значително, някои сектори все още показват значителни пропуски в свързаността. Инвестициите в пътища, които трябва да бъдат завършени до 2024 г. в съответствие с националната програма за изграждане на пътища, ще бъдат концентрирани основно в източната част на Полша, като някои северни региони ще останат в по-малка степен свързани. Все още има съществени празнини в трансевропейската мрежа на железопътния транспорт, като инвестициите в железопътния транспорт се извършват по-бавно от инвестициите в пътища. Процентът на загиналите по пътищата все още е сред най-високите в Съюза. Градовете са изправени пред растящи предизвикателства, свързани с мобилността, като например задръстванията и замърсяването на въздуха в резултат на нарастващия пътнически автомобилен парк и на големия дял на старите автомобили. Емисиите на парникови газове от автомобилния транспорт са се увеличили значително през последните 5 години. Настоящите стимули за използването на колективни, активни видове транспорт с ниски емисии не са достатъчни за справяне с тези предизвикателства. Фиксираната интернет свързаност в Полша продължава да бъде една от най-ниските в Съюза, като високоскоростният широколентов достъп е наличен главно в големите градове.

               (17)Полската икономика е сред най-неефективните в Съюза от гледна точка на въглеродните емисии. Лошата изолация на обществените и частните сгради допринася за по-голямото потребление на енергия и по-високата енергийна бедност. В Полша се намират също градовете с най-замърсен въздух в Съюза, особено в южните и централните региони. Инвестирането в по-висока енергийна ефективност, по-специално в сградния сектор, увеличаването на дела на интензивното и по-чисто производство на енергия с ниски въглеродни емисии, както и подкрепата за намаляване на емисиите от транспорта биха намалили зависимостта от изкопаеми горива и ограничили замърсяването на въздуха, като същевременно се понижат социалните разходи и се подобри качеството на живот. Настоящата законодателна среда, включително законът за създаване на запаси на газ, законът за замразяване на цените на електроенергията и наредбите за вятърни генератори на сушата, може да възпрепятства инвестициите в пазарите на електроенергия и газ и да окаже влияние върху конкурентоспособността на енергийния сектор и енергоемките отрасли на Полша в дългосрочен план.

               (18)Качеството на новото и измененото законодателство, както и стабилната и предвидима бизнес среда са от голямо значение за запазването на благоприятни икономически условия и за подкрепата на растежа на частните инвестиции. Нестабилната регулаторна рамка и други пречки пред експанзията на дружествата оказват отрицателно въздействие върху инвестиционната дейност и производителността. Установяването на ефективен диалог с всички заинтересовани страни би спомогнало за подобряване на качеството на законодателството и — чрез ограничаване на броя на необходимите промени — би допринесло положително за стабилността на стопанската среда. Ето защо засилването на ролята на консултациите със социалните партньори и обществените консултации — чрез осигуряване на достатъчно време за консултации, повишено отчитане на становищата на заинтересованите страни, събрани по време на процеса, и максимално ограничаване на броя на законите без предвидени консултации — би спомогнало значително за свеждането до минимум на административната тежест в резултат на честите изменения в правото, за увеличаването на инвестициите и за насърчаването на устойчив икономически растеж в дългосрочен план. Комисията счита, че рискът от сериозно нарушаване на върховенството на закона в Полша не е изчезнал и че положението се влошава, тъй като много от оспорваните мерки се прилагат и консолидират. Тези опасения са предмет на производства, които все още не са приключени от Съда на Европейския съюз и са в контекста на член 7 от ДЕС. Правната сигурност и доверието в качеството и предвидимостта на регулаторните, данъчните и другите политики, както и в институциите са важни фактори за инвестиционната среда.

               (19)Програмирането на средствата от ЕС за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за преодоляване на някои от пропуските, посочени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната
                  6
               . Това ще позволи на Полша да използва по най-добрия начин тези фондове по отношение на посочените сектори, като се вземат предвид регионалните различия.

               (20)През последните години се разшири силно ролята на държавата в банковия, застрахователния и енергийния сектор. Увеличената държавна собственост представлява ново предизвикателство за конкуренцията и за регулаторната рамка и рамката за управление. Поради това качеството на управлението и независимостта на регулаторите и надзора стават все по-важни, като се имат предвид потенциално конфликтните интереси и по-силните връзки между финансовия сектор и държавата.

               (21)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2019 г., като становището му
                  7
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Полша да предприеме следните действия през периода 2019—2020 г.:

               1.Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 4,4 % през 2020 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Да предприеме допълнителни стъпки за подобряване на ефикасността на публичните разходи, включително чрез подобряване на бюджетния процес.

               2.Да гарантира адекватността на бъдещите пенсионни обезщетения и устойчивостта на пенсионната система чрез предприемане на мерки за увеличаване на действителната възраст на пенсиониране и извършване на реформа на преференциалните пенсионни схеми. Да предприеме стъпки за увеличаване на участието на пазара на труда, включително чрез подобряване на достъпа до грижи за деца и дългосрочни грижи, и да премахне оставащите пречки пред по-трайните форми на заетост. Да насърчава качественото образование и уменията, съобразени с пазара на труда, особено чрез учене за възрастни.

               3.Да засили иновационния капацитет на икономиката, включително чрез подкрепа за научноизследователските институции и тяхното по-тясно сътрудничество с бизнеса. Да съсредоточи икономическа политика, свързана с инвестициите, върху иновациите, транспорта, особено по отношение на неговата устойчивост, цифровата и енергийната инфраструктура, здравеопазването и по-чистата енергия, като се вземат предвид регионалните различия. Да подобри регулаторната среда, по-специално чрез засилване на ролята на консултациите със социалните партньори и обществените консултации в законодателния процес.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1020 final.

                     (3)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Нетните първични държавни разходи включват общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (6)

                        SWD(2019) 1020 final.

                     (7)

                        Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 5.6.2019
            COM(2019) 524 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Словения за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2019 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Словения за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2019 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 21 ноември 2018 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Словения не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната („препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз Словения следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на препоръката за еврозоната в съответствие с препоръки 1—3 по-долу. По-специално намаляването на регулаторните ограничения ще подпомогне изпълнението на първата препоръка за еврозоната, що се отнася до устойчивите пазари на продукти и услуги, а съсредоточаването на свързаната с инвестициите икономическа политика в посочените области ще подпомогне изпълнението на втората препоръка за еврозоната, що се отнася до подкрепата на инвестициите.

               (3)Докладът за Словения
                  2
                за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бе оценен напредъкът на Словения по изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на държавата по изпълнението на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 15 април 2019 г. Словения представи своята национална програма за реформи за 2019 г., а на 26 април 2019 г. — своята програма за стабилност за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат взети под внимание взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  3
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление
                  4
               .

               (6)Спрямо Словения понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В програмата си за стабилност за 2019 г. правителството очаква номиналният излишък да нарасне на 0,9 % от БВП през 2019 г. и след това да достигне 1,2 % от БВП през 2022 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо средносрочната бюджетна цел, която беше променена от структурен излишък в размер на 0,25 % от БВП през 2019 г. на структурен дефицит в размер на 0,25 % от БВП от 2020 г. нататък, се планира да бъде постигната до 2021 г.
                  5
                Според програмата за стабилност за 2019 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да продължи да намалява до 65,4 % от БВП през 2019 г. и до 54,7 % от БВП през 2022 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е благоприятен.

               (7)На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Словения да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  6
                не надвишава 3,1 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция в размер на 0,65 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. съществува риск от значително отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2019 г.

               (8)През 2020 г. Словения би трябвало да постигне своята средносрочна бюджетна цел. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. това е съвместимо с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи в размер на 4,0 %, което съответства на структурна корекция в размер на 0,5 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г., базираща се на допускането, че политиките ще останат непроменени, се очаква Словения да се доближи до средносрочната си бюджетна цел през 2020 г. Поради това настоящата оценка сочи, че има риск от известно отклонение през 2020 г. Въпреки че понастоящем очакваният номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи сочи, че съществува риск от известно отклонение от изискването през 2020 г., той сочи, че съществува риск от значително отклонение от изискването през 2019 г. и 2020 г., взети заедно. Ако вече не се очаква структурното салдо да бъде близко до средносрочната бюджетна цел, при извършването на бъдещи оценки цялостна оценка ще трябва да вземе предвид евентуално отклонение от изискването. Според прогнозите Словения ще спази правилото за дълга през 2019 г. и 2020 г. Като цяло Съветът е на мнение, че необходимите мерки трябва да бъдат предприети през 2019 г. и че Словения трябва да бъде готова да предприеме допълнителни мерки от 2020 г., за да бъдат спазени разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)Застаряването на населението ще натовари допълнително системите за здравеопазване и дългосрочни грижи на Словения. Финансирането за системата на здравеопазването не е пригодено да посрещне очакваното увеличение на разходите вследствие на застаряването на населението. До момента Словения не е предложила всеобхватни мерки за гарантиране на качеството, достъпността и дългосрочната фискална устойчивост на здравеопазването в Словения. В рамките на стратегията на Словения за активен живот на възрастните хора се изготвя законопроект за дългосрочните грижи. Все още не е ясно обаче как предвидените мерки ще подобрят разходната ефективност, достъпността и качеството на грижите, с изключение на това, че се очаква да се увеличи разходната ефективност на обществените поръчки в областта на здравеопазването благодарение на подобрената координация. Инвестициите в структури и оборудване за здравеопазване и за дългосрочни грижи могат да спомогнат за облекчаване на бъдещия натиск върху системите за предоставяне на грижи.

               (10)Преодоляването на предизвикателствата във връзка с дългосрочната устойчивост и адекватност на пенсионната система става все по-неотложно, тъй като населението на Словения застарява по-бързо от това на повечето други държави членки. В документа „Отправни точки за модернизиране на системата за пенсионно осигуряване и осигуряване за нетрудоспособност“, приет през 2017 г. от Икономическия и социален съвет, социалните партньори и предходното правителство планираха да приемат до 2020 г. реформа, а в националната програма за реформи за периода 2019—2020 г. се споменава възможността за цялостна промяна на пенсионната система, за да се подпомогнат средносрочната и дългосрочната устойчивост на системата и подходящите равнища на пенсиите. В нея се определя също така целта да бъде удължен трудовият живот и да се предоставят по-добри възможности за използване на човешките ресурси на по-възрастните работници, но не се посочва по какъв начин и кога да бъде постигната тази цел. Коригирането на законоустановената пенсионна възраст в съответствие с нарасналата очаквана продължителност на живота и насърчаването на по-късното пенсиониране ще направят системата по-устойчива. Осигуряването на подходящи пенсии продължава да е предизвикателство, тъй като някои получатели на пенсия все още се намират на или под прага на бедността. Почти 70 % от всички самостоятелно заети лица в Словения избират да плащат социални осигуровки в минимален размер, което им дава право само на минималната пенсия за старост. Адекватността на пенсиите може да бъде допълнително подобрена чрез увеличаване на обхвата на схемите за допълнително пенсионно осигуряване, чрез надлежно отчитане на променящото се професионално развитие и чрез намаляване на рисковете от бедност в напреднала възраст.

               (11)Заетостта продължи да нараства, а безработицата намаля още повече. Същевременно дълготрайната безработица продължава да е над равнищата от периода преди кризата и все още обхваща почти половината от всички безработни. Предизвикателствата остават по-специално за нискоквалифицираните и по-възрастните работници, тъй като активността им и равнището им на заетост остават сред най-ниските в ЕС. Участието им в ученето за възрастни е много слабо. Оценката на политиките, имащи за цел да насърчават хората да работят или да се обучават, показва, че повечето съществуващи програми функционират добре. Разходите в тази област и участието на нискоквалифицираните и по-възрастните безработни в програмите остават обаче ограничени. Поради това са особено важни инвестициите в ефикасни мерки за повишаване на пригодността за заетост на нискоквалифицираните и по-възрастните работници, включително в областта на цифровите умения. Повишаването на равнището на заетост на по-възрастните работници ще допринесе също за намаляване на натиска върху пенсионната система. Въпреки че реформата на пазара на труда от 2013 г. определено помогна на някои уязвими групи да започнат работа, временната заетост продължава да бъде проблем. Процентът на лицата, изложени на риск от бедност или социално изключване, намаля, но остава на равнище над средното за ЕС за възрастните хора.

               (12)Признаци за недостиг на работна ръка започнаха да се появяват във все повече сектори на икономиката. Несъответствието между уменията, които младите хора придобиват по време на образованието си, и уменията, които работодателите търсят, изглежда допринася за този недостиг. Заедно със слабостите във функционирането на екосистемите за иновации този недостиг затруднява индустриалната трансформация в приоритетните области на стратегията за интелигентна специализация, определена в рамките на консултации със заинтересованите страни. Развиването на цифровите умения на бъдещата работна сила е от решаващо значение, за да се посрещнат нуждите на икономиката.

               (13)Приети са или ще бъдат приети мерки, целящи да подобрят възможностите за финансиране на предприятията в Словения и да им предоставят алтернативи на банковите кредити. При все това предприятията в Словения продължават да разчитат в много голяма степен на банковите кредити и на паричните потоци, за да посрещат нуждите си от финансиране. Достъпът до собствен капитал от частни пазари остава слаб. Предлагането на рисков капитал се увеличава, но стартира от много ниско равнище. Пазарната капитализация на фондовата борса в Любляна е ниска и продължава да намалява. Ограниченият и слабо развит капиталов пазар, съчетан с неблагоприятни рамкови условия, включително ниската финансова грамотност на по-малките предприятия, възпира притока на собствен капитал и рисков капитали в страната. Трудният достъп до собствен капитал представлява пречка пред растежа за иновативните предприятия, но и за установените предприятия, които могат да извлекат полза от промяна във финансирането.

               (14)Предприятията в Словения са възпрепятствани от все още високата регулаторна и административна тежест в страната. Тази тежест се счита за основен проблем пред извършването на стопанска дейност в Словения. Тя е свързана с проблеми като разрешителни, изисквания за докладване, данъчни процедури и често продължителни търговски съдебни производства. Трудностите при наказателното преследване на икономическите и финансовите престъпления също се отразяват на бизнес средата. Словения е създала инструменти за намаляване на административната тежест, включително портала SPOT (Slovenska poslovna točka) и „единния документ“, които премахват няколко от констатираните тежести. Много от мерките за намаляване на тежестта обаче все още не са приети, а въздействието на някои от въведените мерки е под очакванията. Словения проведе също няколко реформи за либерализиране на ограничителните професионални изисквания. Въпреки това някои части на специфичните за държавата препоръки от 2017 г. все още не са изпълнени, по-специално що се отнася до адвокатите и агентите за недвижими имоти.

               (15)Съществуват слабости по отношение на конкуренцията и прозрачността в областта на обществените поръчки в Словения, както е видно по-конкретно от високия процент на договорите, сключени чрез процедури на договаряне (без покана за представяне на предложения). Продължават да са слаби защитните мерки срещу корупцията и тайните споразумения между оференти, по-специално при възлагането на обществени поръчки от местните администрации и от държавните предприятия. Независимият надзор на обществените поръчки не разполага с достатъчни правни защитни мерки срещу външен натиск или намеса, особено що се отнася до дисциплинарните производства и предложението за назначаване на членове на Националната комисия по преразглежданията. Изпълнява се план за действие за повишаване на професионализацията на лицата, участващи в процедурите за възлагане на обществени поръчки, но професионализацията все още е слаба. Органите осъзнават, че икономическата престъпност и корупцията са причинили големи вреди през последните години, но някои реформи за борба с корупцията все още не са приети.

               (16)Въпреки частичната приватизация на 65 % от акциите на най-голямата банка на Словения — Nova Ljubljanska Banka — държавното участие в икономиката все още е голямо, включително във финансовия сектор. Публикуваните вече планове за приватизация се изпълняват прекалено бавно. Процедурата по приватизация ще повиши жизнеспособността на предприятията в дългосрочен план и ще намали рисковете за публичните финанси и риска от нарушаване на конкуренцията и разпределението на ресурсите. Допълнителните продажби на акции на дружества, регистрирани на фондовата борса, също ще допринесе за развитието на капиталовия пазар в Словения.

               (17)Екосистемата за научни изследвания, развитие и иновации се нуждае от подобрения, за да започне да функционира изцяло, а мерките за подкрепа често не са съгласувани. Ограничената подкрепа за образованието по предприемачество и трансфера на технологии, както и — в по-общ план — слабото сътрудничество между науката и бизнеса затрудняват създаването и разрастването на иновативни предприятия. Повечето малки и средни предприятия в Словения имат малък капацитет за иновации, а делът на иновативните предприятия в Словения действително намалява и е под средната стойност за ЕС. Бавната цифрова трансформация на Словения ограничава растежа на производителността. Между източните и западните региони на Словения съществуват разлики по отношение на постигнатите резултати в областта на иновациите, които възпрепятстват сътрудничеството и създаването на контакти. Понастоящем Словения обръща напредъка, който е постигнала по изпълнението на целта за 2020 г., свързана с разходите за научноизследователска и развойна дейност, в момент, в който увеличаването на инвестициите в научни изследвания, развойна дейност и иновации ще засили потенциала на държавата за растеж. Словения привлича малък дял от международните студенти на всички равнища на образованието след средното образование, особено на равнище доктор, като същевременно международната мобилност на научните изследователи и мобилността между академичните среди и промишлеността остава ограничена.

               (18)За периода до 2030 г. Словения е определила цели по отношение на енергийната инфраструктура, енергийната ефективност и възобновяемите енергийни източници в своя проект на национален план в областта на енергетиката и климата, за чието постигане са необходими подходящи инвестиции. По-специално икономиката на Словения се характеризира с по-голяма въглеродна интензивност от средната стойност за ЕС, а делът на възобновяемите енергийни източници от общото производство на енергия не се променя. Разработването на възобновяеми енергийни източници, различни от дървесината и водноелектрическата енергия, е особено бавно. Дяловете на промишлеността, услугите и жилищния сектор от общото крайно потребление на енергия в Словения са над средната стойност за ЕС. Освен това съществуващият капацитет за съхраняване на енергия е слабо развит, поради което не задоволява нуждите, произтичащи от неинтегрираното местно производство на възобновяеми енергийни източници.

               (19)Транспортът се е превърнал в най-големият източник на емисии на CO2: делът му от общите емисии е над средния дял на този сектор в ЕС. Силната зависимост на Словения от автомобилния транспорт създава проблеми, изразяващи се във висока енергоемкост и висок въглероден интензитет, както и замърсяване на въздуха и пътнотранспортни произшествия. Железопътната инфраструктура, както и нисковъглеродната енергия и устойчивият транспорт като цяло могат да бъдат подобрени в голяма степен, което може да допринесе за намаляването на тези отрицателни последици. Продължава да съществува и значителен недостиг на инвестиции в областта на природните ресурси, имащи за цел да се гарантира по-устойчив модел на развитие. Икономиката на Словения зависи от нейната природна среда, която се влошава. Силната зависимост от вносни суровини, съчетана с ниски нива на рециклиране, затруднява прехода към кръгова икономика. Състоянието на системата за градски отпадъчни води, включително инфраструктурата за събиране и пречистване, не отговаря напълно на изискванията на ЕС. Големи части на икономиката на Словения са уязвими на природни бедствия, особено на наводнения.

               (20)Програмирането на средствата на ЕС за периода 2021—2027 г. може да допринесе за премахване на някои от пропуските, установени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за държавата
                  7
               . Това ще позволи на Словения да използва тези средства по най-добрия начин за идентифицираните сектори, като взема предвид регионалните различия. Укрепването на административния капацитет на държавата за управление на тези средства е важен фактор за успеха на тази инвестиция.

               (21)В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словения и го публикува в доклада за държавата за 2019 г. Освен това тя направи оценка на програмата за стабилност за 2019 г., на националната програма за реформи за 2019 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Словения през предходните години. Тя взе предвид не само значението им за прилагането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словения, но и съответствието им с правилата и насоките на Съюза. Това отразява необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез оказване на принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на национално равнище.

               (22)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г., като становището
                  8
                му е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Словения да предприеме през 2019 г. и 2020 г. следните действия:

               1.Да постигне средносрочната бюджетна цел през 2020 г. Да приеме и проведе реформи в областта на здравеопазването и дългосрочните грижи, които гарантират качество, достъпност и дългосрочна фискална устойчивост. Да осигури дългосрочната устойчивост и адекватност на пенсионната система, включително чрез коригиране на законоустановената възраст за пенсиониране и ограничаване на ранното пенсиониране. Да увеличи пригодността за заетост на нискоквалифицираните и по-възрастните работници чрез повишаване на адекватността на образованието и обучението спрямо нуждите на пазара на труда и подобряване на ученето през целия живот и на мерките за активизиране, включително чрез по-добра цифрова грамотност.

               2.Да подкрепя развитието на капиталовите пазари. Да подобри бизнес средата, като намали регулаторните ограничения и административната тежест. Да подобри конкуренцията, професионализацията и независимия надзор в областта на обществените поръчки. Да извърши приватизацията в съответствие със съществуващите планове.

               3.Да съсредоточи свързаната с инвестициите икономическа политика върху научните изследвания и иновациите, ниските въглеродни емисии и енергийния преход, устойчивия транспорт, по-специално железопътния транспорт, и екологичната инфраструктура, като взема под внимание регионалните различия.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1023 final.

                     (3)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и временните мерки, преизчислено от Комисията с помощта на общоприетата методика.

                     (6)

                        Нетните първични държавни разходи включват общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал, финансирано от държавата, се изглажда за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите са нетирани.

                     (7)

                        SWD(2019) 1023 final.

                     (8)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 5.6.2019
            COM(2019) 509 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Испания за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2019 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Испания за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2019 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. Тя взе предвид Европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 21 ноември 2018 г. Комисията прие и Доклада за механизма за предупреждение, в който Испания е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната („Препоръката за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Испания следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на Препоръката за еврозоната в съответствие с препоръки 1—4 по-долу. По-специално мерките за подобряване на производителността ще спомогнат за изпълнението на първата препоръка за еврозоната по отношение на подобренията на производителността за възстановяване на равновесието в еврозоната, като се използват извънредните приходи за намаляване на публичния дълг, насочването на икономическата политика по отношение на инвестициите към посочените области ще спомогне за изпълнението на втората препоръка за еврозоната във връзка с възстановяването на буферите и подпомагането на инвестициите, а мерките за подобряване на уменията и пригодността за заетост ще спомогнат за изпълнението на третата препоръка за еврозоната по отношение на функционирането на пазара на труда.

               (3)Докладът за Испания за 2019 г.
                  3
                беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Испания в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на Испания по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 27 февруари 2019 г.
                  4
                Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Испания са налице макроикономически дисбаланси. Наличието на голямо натрупване на вътрешен и външен дълг, който е както публичен, така и частен, и високото равнище на безработица в контекста на слаб растеж на производителността продължават да представляват уязвими области с трансгранично значение. Намаляването на дълга на частния сектор напредва, но необходимостта да се намали задлъжнялостта продължава да е значителна. Въпреки продължителния стабилен растеж на БВП държавният дълг като дял от БВП остава висок. Безработицата продължи своя бърз спад, но равнището ѝ остава много голямо, а високата степен на сегментация на пазара на труда между срочните и безсрочните трудови договори възпрепятства по-бързия растеж на производителността на труда. След наблюдавания между 2012 г. и 2015 г. силен импулс за провеждане на реформи развитието на политическия контекст през изминалата година допринесе за още една година на ограничен напредък в прилагането на препоръките. Настоящата благоприятна икономическа ситуация дава възможност за осъществяване на необходимите реформи, така че испанската икономика да стане по-устойчива и да се повиши растежът на производителността.

               (4)На 30 април 2019 г. Испания представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята програма за стабилност за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)В програмата за стабилност за 2019 г. се отчитат предприетите действия за прилагане на превантивните и коригиращите инструменти, предвидени в испанския Закон за стабилността. В нея обаче не се съдържат планове за автоматично прилагане на тези инструменти и за преразглеждане на правилото за разходите в Закона за стабилността с цел да се засили приносът му за фискалната консолидация, особено при икономически подем. В областта на обществените поръчки амбициозното изпълнение на Закона за обществените поръчки, приет през 2017 г., ще бъде от решаващо значение за подобряването на ефикасността на публичните разходи и за подпомагането на предотвратяването на нередности. По-специално е важно новата структура за управление, а именно Независимата служба за регулиране и надзор, да може ефективно да изпълнява възложените ѝ задачи, както и цялостната Национална стратегия за възлагане на обществени поръчки да бъде приета в кратки срокове с активното участие на възлагащите органи и възложителите на национално, регионално и местно равнище. И накрая, през 2019 г. е заложено да бъдат направени редица прегледи на разходите, а изпълнението на препоръките, произтичащи от тях, следва да спомогне за повишаване на ефикасността на публичните разходи.

               (6)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (7)След навременната и трайна корекция на прекомерния дефицит и Решение (ЕС) [2019/Х] на Съвета за отмяна на процедурата при прекомерен дефицит спрямо Испания се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В него се предвижда салдото по консолидирания държавен бюджет да нарасне от -2,5 % от БВП през 2018 г. до -2,0 % от БВП през 2019 г. и да се постигне балансиран бюджет през 2022 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо
                  7
                не се планира средносрочната бюджетна цел за балансирано състояние на бюджета в структурно изражение да бъде постигната в рамките на срока на програмата. Съгласно програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 97,1 % през 2018 г. до 95,8 % през 2019 г., преди да достигне 88,7 % през 2022 г. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен. Рисковете за постигането на фискалните цели, определени в програмата за стабилност за 2019 г., се отнасят най-вече до приходната част, в рамките на която несигурността относно доходността или шансовете за приемане на много от мерките по отношение на приходите е голяма.

               (8)На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Испания да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  8
                не надвишава 0,6 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция от 0,65 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. има риск от значително отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2019 г.

               (9)Предвид че съотношението на консолидирания държавен дълг на Испания към БВП е над референтната стойност по Договора в размер на 60 % от БВП и че прогнозираната положителна разлика между фактическия и потенциалния БВП е 2,0 % от БВП, през 2020 г. номиналните нетни първични държавни разходи следва да не намаляват в съответствие със структурната корекция от 1,0 % от БВП, произтичаща от общоприетата корекционна матрица на изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж. В същото време са налице признаци за това, че свободният капацитет в икономиката е подценен, като се прогнозира инфлацията да остане под 2 % през 2019 г., както и застоят на пазара на труда да продължи (високо равнище на безработица и много висок дял на нежелана заетост на непълно работно време, временни служители, както и бедност сред работещите). Освен това от инструмента за проверка на достоверността става ясно също, че е налице висока степен на несигурност по отношение на прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП въз основа на общата методика. Поради това изглежда уместно да има годишна структурна корекция в размер на 0,65 % от БВП, съответстваща на максимален темп на растеж на нетните първични държавни разходи в размер на 0,9 %. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г., при условие че политиките не претърпят изменения, съществува риск от значително отклонение от необходимата фискална корекция през 2020 г. Освен това през 2019 г. и 2020 г. не се очаква Испания да се съобрази с изискванията на преходното правило за дълга. Като цяло Съветът е на мнение, че от 2019 г. трябва да започнат да се предприемат необходимите мерки, за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Ще бъде важно всички извънредни приходи да се използват за допълнително намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП.

               (10)Растежът на заетостта в Испания продължава да е стабилен. Безработицата продължава да намалява, но нейното равнище остава доста над средната стойност за Европейския съюз, особено при младите хора и нискоквалифицираните лица. Продължава да се наблюдава съществена неравнопоставеност между половете в областта на заетостта и в продължителността на трудовия стаж. Това води до неизползван потенциал, особено предвид бързото застаряване на населението.

               (11)Макар и постепенно да намалява, равнището на продължаващото широкоразпространено използване на срочни трудови договори, включително в секторите с по-малко сезонни и циклични дейности, е сред най-високите в Европа и може да възпрепятства потенциала за растеж и социалното сближаване в Испания. Младите хора, нискоквалифицираните лица и гражданите на трети държави са засегнати в най-голяма степен от това, предвид че често получават по-ниски социални обезщетения и че са изложени на по-висок риск от бедност. Срочните трудови договори са често за много кратък период от време и стимулират слабо както работниците, така и работодателите да инвестират в обучение, което от своя страна възпрепятства растежа на производителността. Преминаването от срочен на постоянен трудов договор продължава да е трудно, а пречките пред трудовата мобилност намаляват възможностите за търсещите работа и възпрепятстват ефикасното ѝ разпределение на територията на страната.

               (12)Испания е засилила подкрепата за дългосрочно безработните лица, които все още представляват 6,4 % от активното население през 2018 г. Неотдавнашни инициативи са насочени към пригодността за заетост на младите хора чрез консултиране и професионално ориентиране, но през публичните служби по заетостта продължава да минава нисък дял от свободните работни места и са необходими допълнителни усилия, за да се подобри използването им за търсене и намиране на работа. По-специално в някои региони се работи слабо с работодателите, а инструментите за по-добро напасване на профилите на търсещите работа лица с потребностите на работодателите са все още в начална фаза на развитие. Партньорствата между публичните служби по заетостта и социалните служби напредват, но в някои региони сътрудничество между тях продължава да е ограничено. По-големите инвестиции в модерни публични служби по заетостта, придружени от подкрепа за трудовата мобилност, биха могли да допринесат за подобряване на пригодността за заетост и приспособимостта на работниците и да осигурят по-плавен преход на пазара на труда, като по този начин ще се подобрят производителността и дългосрочният приобщаващ растеж на Испания.

               (13)Усилията за укрепване на инспекциите по труда с цел борба със злоупотребата със срочни трудови договори дават известни резултати, а делът на безсрочните трудови договори в прираста на нетната заетост се увеличава. Работодателите обаче продължават да използват масово краткосрочни трудови договори. Последните данни сочат, че многобройните стимули в подкрепа на създаването на работни места имат ограничен ефект що се отнася до насърчаването на качествената заетост. Испания стартира ново оценяване с цел опростяване на системата, но резултатите все още не са на разположение. Конкурсите за набиране на персонал, целящи да се намали делът на срочната трудова заетост в публичния сектор на всички равнища на управление, трябва да се ускорят, за да се постигне целта от 8 % до края на 2019 г. Въпреки че създаването на тристранни кръгли маси е добра стъпка към по-голямото участие на социалните партньори в разработването на политики, има възможност за по-задълбочени и навременни консултации.

               (14)Макар и да намалява, делът на хората, които са изложени на риск от бедност и социално изключване, както и неравенството по отношение на доходите продължават да бъдат над средните стойности за Съюза. Процентът на бедност сред работещите е висок сред лицата на срочни трудови договори, нискоквалифицираните работници и хората, родени извън ЕС. Макар и да намалява, процентът на детската бедност остава много висок. Капацитетът за осигуряване на социални трансфери, които са различни от пенсии, за намаляване на бедността остава сред най-ниските в Съюза, особено по отношение на децата. Като дял от БВП социалните разходи в Испания за домакинствата с деца са сред най-ниските в ЕС и не са насочени добре. Въпреки положителната тенденция, все още са налице значителни пропуски в покритието на хората с тежки и умерени зависимости. Националното подпомагане при безработица остава разпокъсано, тъй като се състои от множество схеми, насочени към различни групи търсещи работа лица. Неотдавнашните мерки за подобряване на покритието и защитата на подоходното подпомагане, предназначено за по-възрастни дългосрочно безработни лица (на или над 52 години), могат същевременно да отслабят стимулите за работа в рамките на тази конкретна група. В същото време в отделните региони са налице големи различия в условията за достъп, покритието и адекватността на регионалните схеми за минимални доходи, а ограничената преносимост на тези схеми между регионите намалява стимулите за трудова мобилност. В резултат на това голям брой нуждаещи се не получават подкрепа. Стартирането на системата за универсална социална карта ще направи системата за социални помощи по-прозрачна, а това ще осигури възможност за по-добра насоченост. Благодарение на икономическото възстановяване бедността продължава да е ограничена, но ситуацията изисква да се инвестира в политиките за социално приобщаване и социална инфраструктура (например социални жилища), за да се постигне приобщаващ растеж. Освен това Испания е изправена пред специфични предизвикателства, свързани с териториалното сближаване, като сериозното обезлюдяване и застаряването на населението в някои селски райони. Действията за насърчаване на предприемачеството, цифровизацията и социалната икономика могат да помогнат за справяне с тези предизвикателства като част от стратегиите за интегрирано териториално развитие.

               (15)По време на кризата испанската пенсионна система изигра важна роля за поддържането на жизнения стандарт на възрастните хора, които са изправени пред по-малък риск от бедност. Прогнозите в докладите за 2018 г. относно застаряването на населението и относно адекватността на пенсиите сочат, че реформите от 2011 г. и 2013 г. са спомогнали да се гарантират устойчивостта и относителната адекватност на пенсиите в дългосрочен план. При все това ако увеличаването на пенсиите продължи да се обвързва с инфлацията (както е решено през 2018 г. и 2019 г.), а прилагането на фактора за устойчивост — да се отлага, ще бъде необходимо да се предприемат компенсаторни мерки, за да се гарантира устойчивостта на пенсионната система в средносрочен до дългосрочен план. Освен това ще трябва да се предприемат действия както по отношение на основното предизвикателство, свързано с адекватността на доходите на бъдещите пенсионери, така и във връзка с продължителността и пълнотата на тяхното професионално развитие в условия на висока безработица и масово използване на срочни трудови договори и заетост на непълно работно време.

               (16)Постиженията на Испания в областта на иновациите и растежът на нейната производителност се възпрепятстват от ниските нива на инвестициите в научноизследователска и развойна дейност и от несъответствията между търсените и предлаганите умения. Размерът на разходите за научноизследователска и развойна дейност в стопанския сектор в Испания е едва на половината от средното равнище за Съюза, особено при големите дружества. Налице са и значителни регионални различия. Тези различия се засилват от ниската и намаляваща степен на изпълнение на държавния бюджет за научноизследователска и развойна дейност. Недостигът на умения и несъответствията между търсените и предлаганите умения представляват друга съществена пречка пред развитието и използването на модерни технологии, особено от малките и средните предприятия. Заетостта в сектора на високите технологии и на услугите с интензивно използване на знания е доста под средната стойност за Съюза в редица испански региони. Разработват се регионални стратегии за иновации с цел интелигентно специализиране и се рационализира управлението на националната политика за научни изследвания и иновации, но координацията между националните и регионалните органи при разработването, прилагането и оценяването на политиката продължава да бъде слаба. За да може резултатите на Испания в областта на иновациите да се подобрят, са необходими значителни инвестиции за насърчаване на предприемачеството и стартиращите предприятия и за подпомагане на техния растеж и стимулиране на конкурентоспособността и на приспособяването на всички дружества, включително чрез цифровизация, към дейности с по-висока добавена стойност с цел разширяване на присъствието им на международните пазари. Необходимо е също така да се обърне по-голямо внимание на публично-частните партньорства, сътрудничеството между академичните и бизнес средите и трансфера на технологии, особено в полза на малките и средните предприятия, да се укрепи управлението на политиката за научни изследвания и иновации на различните равнища на държавно управление, както и да се осъществи по-тясно обвързване на инфраструктурата и проектите за научноизследователска и развойна дейност с регионалните и националните стратегии за иновации.

               (17)Въпреки че се подобрява, процентът на преждевременно напускане на училище остава много висок в Испания, като са налице значителни регионални различия. Има възможност за подобряване на образователните резултати, които се различават съществено в отделните региони. И двата фактора влияят отрицателно на дългосрочния потенциал за растеж на производителността. Усилията за реформиране на образователната система са в застой. Дружествата заявяват, че уменията, необходими за да се осъществят иновации, се намират трудно, особено по отношение на специалистите по информационни и комуникационни технологии. Испания одобри мерки за подобряване на дуалната система за професионално образование и обучение, която може да изиграе ключова роля за осигуряването на уменията и квалификациите, които са необходими, за да се поемат иновациите, но записването в тези системи все още е умерено. Равнището на завършилите висше образование в Испания е над средното за ЕС, но дипломантите намират трудно подходящи работни места. Развитието на човешкия капитал в рамките на всички нива на образование и обучение, включително висшето образование и професионалното обучение, както и по-тясното сътрудничество между сферата на образованието и предприятията с цел да се ограничат съществуващите несъответствия между търсените и предлаганите умения, би могло да стимулира достъпа на младите дипломанти до пазара на труда. Това би могло също така да осигури на дружествата уменията и квалификациите, необходими за повишаването на капацитета им за иновации и за осигуряването на възможност да се възползват в пълна степен от потенциала за растеж, който предлага цифровизацията. Преквалифицирането на работещите за придобиване на умения в сферата на цифровите технологии също би дало възможност на испанските дружества да останат конкурентни във все по-цифровизираната икономика. Всички посочени действия ще допринесат за намаляването на регионалните различия.

               (18)Ограничаващото и фрагментарно регулиране в Испания пречи на дружествата да се възползват от икономии от мащаба и утежнява производителността. Законът за единството на пазара продължава да бъде важен инструмент за решаването на тези проблеми. По-решителното прилагане на този закон и отстраняването на установените ограничения по отношение на услугите, по-специално някои професионални услуги, като тези в областта на гражданското строителство, архитектурата, правните и компютърните услуги, ще подобрят възможностите за растеж и конкуренцията. Както се наблюдава в други сфери, в които регионите играят ключова роля за успешното осъществяване на реформи, една по-силна и устойчива координация между националните и регионалните органи би могла да направи по-ефективни политиките в тази област.

               (19)Непълните връзки за превоз на товари с железопътен транспорт и недостатъчната интеграция с пазарите на газ и електроенергия в Съюза пречат на Испания да се възползва пълноценно от единния пазар на ЕС. Поради това Испания трябва също така да инвестира допълнително в електроенергийни междусистемни връзки с останалата част на Съюза, за да постигне целта от поне 10 % от инсталираните си мощности за производство на електроенергия до 2020 г. Необходимо е също така да се направят инвестиции, за да се осигури възможност за по-широко използване на железопътния транспорт за превоз на товари, включително трансграничните връзки с Франция и Португалия и връзките с пристанища и логистични центрове.

               (20)Все още е налице значителен недостиг на инвестиции в областта на управлението на природните ресурси, за да се гарантира по-устойчив модел на развитие. Намаляването на енергийното потребление в сградите и развитието на интелигентни мрежи и на възможности за съхранение на електроенергия от възобновяеми източници ще помогнат за по-добро управление на търсенето. Необходими са допълнителни усилия за насърчаване на устойчивия транспорт и кръговата икономика. Някои райони на Испания са сред районите в Европа, които са изложени в най-голяма степен на въздействието от изменението на климата, тъй като ситуацията с наличните водни ресурси е напрегната заради необходимостта от допълнителни инфраструктурни инвестиции за подобряване на управлението на водите, например пречистването на отпадъчните води, течовете по мрежите и водоснабдяването. Въпреки отбелязания през последните години стабилен напредък, все още е необходимо Испания да изпълни определени изисквания на законодателството на Съюза в областта на водите. Ако бъде постигнат напредък по всички посочени цели, това ще доведе до екологични, икономически и социални ползи за Испания.

               (21)По отношение на всички установени пропуски в инвестициите следва да се вземат под внимание специфичните регионални различия във връзка с нуждите от инвестиции. Териториалните различия в данните за БВП на глава от населението са умерени, но остават по-големи, отколкото преди кризата, най-вече поради асиметричното отражение от съкращаването на работни места в отделните региони. Понастоящем има най-големи регионални различия при трудовите и социалните показатели за резултатите, по отношение на които повечето испански региони се представят слабо в сравнение със средната стойност за Съюза. Големи териториални различия се наблюдават и при други социално-икономически показатели, като например иновациите, предприемачеството и конкурентоспособността. Икономическата политика във връзка с инвестициите следва надлежно да взема предвид регионалните различия по отношение на нуждите от инвестиции.

               (22)Програмирането на средствата от ЕС за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за справяне с някои от пропуските, установени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната
                  9
               . Това ще позволи на Испания да използва тези средства по възможно най-добрия начин за установените сектори, като се отчитат регионалните различия и особеното положение на най-отдалечения регион на Канарските острови. Укрепването на административния капацитет на страната за управление на тези средства е важен фактор за успеха на тази инвестиция.

               (23)В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Испания и го публикува в доклада за страната за 2019 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2019 г. и националната програма за реформи за 2019 г., както и последващите действия по препоръките, отправени към Испания през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Испания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (24)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г., като становището му
                  10
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (25)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2019 г. и програмата за стабилност за 2019 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Испания да предприеме следните действия през 2019 г. и 2020 г.:

               1.Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 0,9 % през 2020 г., което съответства на годишна структурна корекция от 0,65 % от БВП. Да предприеме мерки за укрепване на фискалната рамка и рамката за обществените поръчки на всички равнища на управление. Да съхрани устойчивостта на пенсионната система. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП.

               2.Да гарантира, че службите по заетостта и социалните служби имат капацитет да предоставят ефективна подкрепа. Да насърчи преминаването към безсрочни трудови договори, включително чрез опростяване на системата от стимули за наемане на работа. Да подобри подкрепата за семействата и да преодолее пропуските в покритието на националната помощ за безработица и на регионалните схеми за минимални доходи. Да намали преждевременното напускане на училище и да подобри образователните резултати, като се отчитат регионалните различия. Да засили сътрудничеството между сферата на образованието и предприятията, за да се подобри осигуряването на подходящи за пазара на труда умения и квалификации, по-специално в областта на информационните и комуникационните технологии.

               3.Да насочи икономическата политика във връзка с инвестициите към насърчаването на иновациите, ефективността на ресурсите и енергийната ефективност, модернизирането на железопътната инфраструктура за превоз на товари и разширяването на енергийните междусистемни връзки с останалата част от Съюза, като се отчитат регионалните различия. Да повиши ефективността на политиките в подкрепа на научните изследвания и иновациите.

               4.Да продължи да насърчава прилагането на Закона за единството на пазара, като гарантира, че на всички равнища на управление правилата, уреждащи достъпа и упражняването на икономически дейности, по-специално в областта на услугите, са в съответствие с принципите на този закон, и като подобри сътрудничеството между администрациите.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        SWD (2019) 1008 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методика.

                     (8)

                        Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (9)

                        SWD (2019) 1008 final.

                     (10)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.