title: Препоръка на Съвета от 16 ноември 2021 година за оценка на напредъка, постигнат от участващите държави членки в изпълнението на ангажиментите, поети в рамките на постоянното структурирано сътрудничество (ПСС) 2021/C 464/02

text:
               17.11.2021

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 464/10

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 16 ноември 2021 година
      за оценка на напредъка, постигнат от участващите държави членки в изпълнението на ангажиментите, поети в рамките на постоянното структурирано сътрудничество (ПСС)
      (2021/C 464/02)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 46, параграф 6 от него,
      като взе предвид Протокол № 10 относно постоянното структурирано сътрудничество, установено с член 42 от Договора за Европейския съюз, приложен към Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз,
      като взе предвид Решение (ОВППС) 2017/2315 на Съвета от 11 декември 2017 г. за установяване на постоянно структурирано сътрудничество (ПСС) и определяне на списъка на участващите държави членки (1),
      като взе предвид предложението на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  В член 4, параграф 2, буква г) от Решение (ОВППС) 2017/2315 се предвижда, че Съветът приема решения и препоръки, в които за оценява приноса на участващите държави членки за изпълнението на договорените ангажименти в съответствие с механизма, посочен в член 6 от същото решение.

                  (2)

                  В член 6, параграф 3 от Решение (ОВППС) 2017/2315 се предвижда Съветът, въз основа на годишния доклад относно ПСС на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („върховния представител“), да прави веднъж годишно преглед дали участващите държави членки продължават да изпълняват по-обвързващите ангажименти, посочени в член 3 от въпросното решение.

                  (3)

                  Допълнение 1 на приложението към заключенията на Съвета от 20 ноември 2020 г. относно стратегическия преглед на ПСС за 2020 г. предвижда всяка година до месец юли върховният представител да представя годишния доклад за изпълнението на ПСС с цел Съветът да приеме до месец ноември в същата година своята препоръка за оценка на напредъка, постигнат от участващите държави членки в изпълнението на ангажиментите, поети в рамките на ПСС. В точка 16 от Препоръката на Съвета от 6 март 2018 г. относно пътна карта за осъществяване на ПСС (2) се предвижда, че Военният комитет на Европейския съюз следва да предоставя на Комитета по политика и сигурност военни съвети и препоръки, за да може Комитетът по политика и сигурност да подготви прегледа на Съвета относно това дали участващите държави членки продължават да изпълняват по-обвързващите ангажименти.

                  (4)

                  В параграф 26 от Препоръката на Съвета от 15 октомври 2018 г. относно последователността за изпълнението на по-обвързващите ангажименти, поети в рамките на постоянното структурирано сътрудничество (ПСС), и набелязването на по-конкретни цели (3) се предвижда, че върховният представител следва да вземе предвид тази препоръка в годишния доклад относно ПСС, който ще спомогне за оценката на изпълнението на по-обвързващите ангажименти от всяка участваща държава членка.

                  (5)

                  На 7 юли 2021 г. върховният представител представи на Съвета годишния си доклад относно степента на осъществяване на ПСС („годишният доклад“), включително изпълнението от всяка участваща държава членка на поетите от нея ангажименти в съответствие с нейния актуализиран и преразгледан национален план за изпълнение (НПИ).

                  (6)

                  Въз основа на това Съветът следва да приеме препоръка за оценка на напредъка, постигнат от участващите държави членки в изпълнението на ангажиментите, поети в рамките на ПСС,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
      I.   Цел и обхват

                  1.

                  Целта на настоящата препоръка е да се направи оценка на приноса на участващите държави членки за изпълнението на по-обвързващите ангажименти, поети в рамките на ПСС, въз основа на годишния доклад, и в съответствие с НПИ, представени от участващите държави членки през 2021 г.

            II.   Констатации и оценка

                  2.

                  Годишният доклад предоставя солидна основа за оценка на състоянието на осъществяване на ПСС, включително изпълнението от всяка участваща държава членка на поетите от нея ангажименти в съответствие с нейния НПИ.

                  3.

                  С удовлетворяването на настоящите и бъдещите нужди на Европа по отношение на сигурността и отбраната, по-специално с настоящите и бъдещите си усилия по изпълнението на по-обвързващите си ангажименти, участващите държави членки допринасят за подобряването на капацитета на Съюза да действа като гарант на сигурността и стратегическата му автономност и засилват способността му за сътрудничество с партньорите и за защита на неговите граждани.

                  4.

                  Като отчита необходимостта участващите държави членки да подобрят значително изпълнението на всички по-обвързващи ангажименти до 2025 г., Съветът подчертава още, че участващите държави членки:

                              а)

                              са продължили да увеличават разходите си за отбрана през първоначалната фаза на ПСС (2018 – 2020 г.) и са посочили плановете си за допълнителни увеличения през периода 2021 - 2025 г. въпреки икономическия спад, предизвикан от кризата с COVID-19. С оглед на укрепването на способностите на участващите държави членки и по този начин на по-голямата способност на Съюза да действа, посочената положителна тенденция следва да се запази и в бъдеще, включително чрез заделяне на ресурси за съвместни проекти за развитие на отбранителни способности, с конкретни усилия, необходими в областта на научните изследвания и технологиите, за да се постигнат целите, определени за втората първоначална фаза на ПСС, и да се повиши цялостната съгласуваност на европейската картина на способностите;

                              б)

                              са постигнали скромен напредък в използването на инструментите и процесите на Съюза за планиране и развитие на способностите в национален план и се насърчават да увеличат усилията си за по-систематично и активно използване на тези инструменти и процеси с цел преодоляване в дух на сътрудничество на недостатъците по отношение на способностите. В това отношение пълното изпълнение на договорените през 2020 г. препоръки на координирания годишен преглед на отбраната (КГПО) относно разходите за отбрана, планирането и сътрудничеството в областта на отбраната ще бъде от решаващо значение, за да се изготвят съвместно нови хоризонти на планиране след средата на 20-те години за засилено сътрудничество в развитието на способностите;

                              в)

                              следва да продължат усилията си за развиване на съгласуван набор от пълноспектърни сили на Съюза до 2025 г. в съответствие с нотификацията за ПСС, който да допринесе за постигането на равнището на амбиция на Съюза;

                              г)

                              следва значително да увеличат усилията си за изпълнение на оперативните ангажименти, и по-специално на ангажимент № 12, който се счита от основно значение за подобряването на целесъобразността и въздействието на външната дейност на Съюза, по-специално по отношение на оперативното ѝ измерение. Изпълнението на ангажимент № 12 укрепва способността на Съюза да действа като гарант на сигурността заедно с партньорите винаги когато това е възможно, и самостоятелно, когато е необходимо. Основните недостатъци, отразени в целите за способностите с висока степен на въздействие (ЦСВСВ), продължават да оказват въздействие върху наличността, способността за разполагане и оперативната съвместимост на силите на участващите държави членки, които са необходими за изпълнението на амбицията на Съюза. Освен това участващите държави членки биха могли да увеличат своя принос не само към текущите мисии и операции по линия на общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО), но и към графика на бойните групи на ЕС и базите данни за бързо реагиране. В този контекст, в съответствие с Препоръка на Съвета от 15 ноември 2021 г. относно последователността за изпълнението на по-обвързващите ангажименти, поети в рамките на постоянното структурирано сътрудничество (ПСС), и набелязването на по-конкретни цели и за отмяна на препоръката от 15 октомври 2018 г. (4), участващите държави членки следва допълнително да обсъдят и определят показатели за напредъка, за да се осигури справедлив дял на съответното генериране на сили за мисиите и операциите по линия на ОПСО в рамките на средствата и способностите на участващите държави членки и да се увеличи прозрачността помежду им. В съответствие с принципа за единен набор от сили (5) приносът на участващите държави членки към Каталога на силите следва да бъде в съответствие с инструкциите на процеса на приоритетните цели и да включва всички активи, които могат да се разгръщат (включително щабове и способности, които могат да се използват в подкрепа на мисии и операции);

                              д)

                              са демонстрирали напредък в изпълнението на ангажимента си да спомогнат за преодоляване на недостатъците в способностите, установени в рамките на плана за развитие на способностите (ПРС) и КГПО, включително оценката на изпълнението на ЦСВСВ, но повечето участващи държави членки продължават да не предоставят индикации за това дали и как считат за приоритет използването на европейския подход на сътрудничество за преодоляване на пропуските в националните способности. По подобен начин, между участващите държави членки все още няма общо разбиране относно въздействието на проектите в областта на способностите за увеличаване на стратегическата автономност на Европа и за укрепване на европейската отбранителна технологична и индустриална база (ЕОТИБ). Усилията, предприети за изпълнение на препоръките на КГПО за 2020 г. и за постигане на напредък по набелязаните възможности за сътрудничество, по-специално за разработване на пътни карти за изпълнение за предложените шест целеви области, следва да допринесат за подобряването на това разбиране. Съветът припомни, че е осигурена и ще продължи да се осигурява съгласуваност между резултатите на ПРС и КГПО, от една страна, и съответните процеси на НАТО, например процеса на планиране в областта на отбраната на НАТО, от друга страна, когато потребностите се припокриват, като същевременно се отчита различното естество на двете организации и техните съответни отговорности и членуващи държави;

                              е)

                              все още трябва да подобрят допълнително предоставянето на информация по отношение на по-обвързващите ангажименти и съответните по-точни цели във връзка със своите промишлени политики и стратегии за възлагане на обществени поръчки. Те следва да увеличат усилията си за надхвърляне на сегашното равнище на изпълнение на ангажиментите, като предоставят планове с ясни индикации, че техните проекти, произтичащи от техните промишлени политики и стратегии за придобиване, допринасят за повишаването на конкурентоспособността на европейската отбранителна промишленост и оказват положително въздействие върху ЕОТИБ, включително чрез насърчаване на трансграничното участие на малки и средни предприятия и дружества със средна пазарна капитализация от целия Съюз.

                  5.

                  Що се отнася до отделните НПИ, всяка участваща държава членка се насърчава да вземе предвид констатациите и препоръките, представени в годишния доклад, при по-нататъшното осъществяване на ПСС и съответно да преразгледа своя принос за изпълнението на по-обвързващите ангажименти по време на втората първоначална фаза на ПСС.

            III.   Национални планове за изпълнение

                  6.

                  Като цяло, от края на 2020 г. участващите държави членки са подобрили качеството на информацията, предоставяна в актуализациите на техните НИП. Въпреки тази положителна тенденция, се препоръчва участващите държави членки да предоставят за всички области на ангажименти по-обосновани указания и съдържателни изявления, с особен акцент върху разработването на специални ориентирани към бъдещето планове за начина, по който предвиждат да допринесат за изпълнението на по-обвързващите ангажименти, както и на по-точни цели, включително като се възползват от констатациите и препоръките на КГПО за 2020 г. Тази ориентирана към бъдещето перспектива ще даде възможност на участващите държави членки да координират по-добре своите усилия и да търсят възможности за сътрудничество.

                  7.

                  Участващите държави членки се насърчават също да продължат да работят със секретариата на ПСС в рамките на двустранни диалози, насочени към постигане, поддържане или дори по-нататъшно подобряване на положителната тенденция за изпълнение на по-обвързващите ангажименти. Секретариатът на ПСС ще представи преразгледан информационен документ в подкрепа на НПИ въз основа на предстоящия нов набор от по-конкретни цели за втората първоначална фаза на ПСС, който би могъл да включва график за изпълнение на договорените критерии от участващите държави членки.

                  8.

                  Участващите държави членки се насърчават да използват цифровата платформа, разработена от Европейската агенция по отбрана (EDA) за ПСС, за представяне на своите НПИ, което ще им даде възможност за използване на данните, които вече са предоставили, например в контекста на ПСС, КГПО и други имащи отношение инициативи на Съюза в областта на отбраната, и поради това ще облекчи административната тежест за участващите държави членки.

                  9.

                  Участващите държави членки се насърчават да увеличат усилията си за надхвърляне на сегашното равнище на изпълнение на ангажиментите, свързани с промишленото измерение на отбранителния сектор, като предоставят планове с ясни индикации, че техните проекти, произтичащи от техните промишлени политики и стратегии за придобиване, допринасят за повишаването на конкурентоспособността на европейската отбранителна промишленост и оказват положително въздействие върху ЕОТИБ.

                  10.

                  Участващите държави членки настоятелно се насърчават да увеличат, в рамките на своите средства и способности, приноса си към оперативните аспекти на ПСС, където са установени пропуските, със специален акцент върху наличието на стратегически разположими сили с цел изпълнение на равнището на амбиция на Съюза, декларациите за изискванията за мисиите и операциите по линия на ОПСО, базите данни за бързо реагиране и графика на бойните групи на ЕС.

                  11.

                  Тъй като успешното изпълнение на по-обвързващите ангажименти по линия на ПСС изисква колективно и индивидуално усилие от всички участващи държави членки и с оглед на осигуряването на необходимия политически импулс, през 2022 г., както и всяка друга година след това, участващите държави членки следва да придружават своите НПИ с политическо изявление на високо равнище, в което се очертават основните постижения и се посочват конкретните национални приоритети (по-специално подкрепа за изпълнението на приоритетите на ЕС за развитие на способностите и констатациите и препоръките на КГПО) и приноса за изпълнението на по-обвързващите ангажименти.

            IV.   Проекти по линия на ПСС

                  12.

                  46-те проекта по линия на ПСС допринасят за изпълнението на 20-те по-обвързващи ангажимента. 32 от тези проекти могат да бъдат свързани с възможностите за сътрудничество, включително приоритетните области, определени от КГПО. Освен това 24 от тях са пряко свързани с ЦСВСВ, като смекчават критичните недостатъци на мисиите и операциите по линия на ОПСО, докато 18 от тях правят това непряко.

                  13.

                  Въпреки че значителен брой от проектите по линия на ПСС се очаква да постигнат конкретни резултати до края на 2025 г. в съответствие със заключенията на Съвета от 20 ноември 2020 г. относно стратегическия преглед на ПСС за 2020 г., в доклада за напредъка на проектите по линия на ПСС до Съвета от 2 юни 2021 г. се посочи, че някои от тях може да срещнат известни трудности при постигането на очакваните резултати до предвидения срок. Успешното изпълнение на всички текущи проекти по линия на ПСС и своевременното постигане на осезаеми резултати и на необходимите способности ще определят видимостта и надеждността на ПСС.

                  14.

                  Във връзка с това Съветът изтъква, че участващите държави членки следва да положат усилия за постигане на осезаеми резултати, както е планирано, особено за проектите от първата и втората вълна, които все още са в концептуална фаза, и за тези, които са изправени пред сериозни ограничения, свързани с по-нататъшното уточняване на техните цели, обхват и резултати. Това показва, че тези проекти се нуждаят от внимателно проучване за това как следва да продължат да се изпълняват или дали някои от тях следва да се групират или слеят, за да се увеличат тяхното въздействие и ефективност, да се спестят ресурси, да се засилят полезните взаимодействия и да се предотврати ненужно дублиране. Когато членовете на проект установят, че проектът не може да осигури очакваните резултати, този проект следва или да получи нов импулс, или да бъде прекратен, за да се гарантира реалното значение, ефективността и надеждността на всички проекти по линия на ПСС.

                  15.

                  Съветът препоръчва координаторите на проекта да информират по-често секретариата на ПСС и другите участващи държави членки за актуалното състояние на своите проекти по линия на ПСС, за да се повиши прозрачността и способността на секретариата на ПСС да играе по-важна роля при консултирането на участващите държави членки. В посочения контекст ресурсите на секретариата на ПСС следва да бъдат допълнително увеличени.

                  16.

                  Съветът призовава участващите държави членки да разгледат приоритетно европейския подход на сътрудничество, за да запълнят недостига в способностите и да използват по най-добрия начин EDA като европейски форум за развитие на общи способности в съответствие с договорения ангажимент в рамките на ПСС, включително помощта на EDA при изготвянето на предложения за проекти по линия на ПСС и евентуалната подкрепа за изпълнението на проектите по линия на ПСС.

                  17.

                  Секретариатът на ПСС може да бъде приканен от участващите държави членки да предложи идеи за потенциални нови проекти по линия на ПСС, които досега не са били възприети от тях в рамките на ПСС, като се вземат предвид констатациите и препоръките на КГПО, както и приоритетите на ЕС за развитие на способностите, произтичащи от ПРС, включително целите по отношение на способностите с висока степен на въздействие.

                  18.

                  С оглед на набелязването и изготвянето на бъдещи предложения за проекти по линия на ПСС Съветът приканва участващите държави членки да засилят използването на инструментите на Съюза за планиране и развитие на способностите, както и констатациите и препоръките на КГПО като ръководство за по-нататъшно усъвършенстване на предложенията за проекти, по-специално по отношение на приоритетните области и набелязаните възможности за сътрудничество, включително в оперативната област. Съветът насърчава участващите държави членки да продължат да представят предложения за проекти по линия на ПСС, особено проекти с по-оперативен фокус и краткосрочно въздействие въз основа на вече съществуващите способности, както и проекти, които допринасят за запълване на недостига и потребностите в областта на стратегическите способности, установени в ПРС и КГПО.

            V.   Перспективи

                  19.

                  Препоръката на Съвета, в която се определят по-конкретни цели за всеки от по-обвързващите ангажименти за втората първоначална фаза на ПСС (2021 - 2025 г.), следва да бъде приета възможно най-скоро.

                  20.

                  След одобрението на препоръката секретариатът на ПСС ще предостави преразгледан информационен документ в подкрепа на НПИ въз основа на новия набор от по-конкретни цели за втората първоначална фаза на ПСС, който би могъл да включва график за изпълнение на договорените критерии от участващите държави членки.

                  21.

                  Участващите държави членки се приканват да преразгледат своите НПИ с оглед на актуализирането им по целесъобразност и до 10 март 2022 г. да представят своите НПИ на секретариата на ПСС (включително чрез използване на цифровата платформа на EDA). Следващата актуализация на НПИ следва да бъде придружена от политическа декларация на високо равнище, в която участващите държави членки следва да очертаят основните си постижения и да заявят специфични национални приоритети и принос.

                  22.

                  Съветът припомни, че в съответствие със стратегическия преглед на ПСС за 2020 г. секретариатът на ПСС, както и участващите държави членки, следва да продължат да работят по стимули за подобряване на изпълнението на ангажиментите, по-специално там, където напредъкът беше оценен от върховния представител и откроен от Съвета като недостатъчен, а именно по оперативните ангажименти и ангажиментите, свързани с европейския подход на сътрудничество. Редовните политически дискусии на високо равнище между участващите държави членки и върховния представител следва да продължат да осигуряват политически импулс и засилена политическа ангажираност.

                  23.

                  Участващите държави членки се насърчават да продължат да работят със секретариата на ПСС в рамките на двустранни диалози, насочени към постигане, поддържане или дори по-нататъшно подобряване на положителната тенденция за изпълнение на по-обвързващите ангажименти. По време на тези диалози секретариатът на ПСС следва да предоставя за обсъждане препоръки, съобразени с всяка участваща държава членка. В това отношение секретариатът на ПСС следва да бъде допълнително подсилен.

                  24.

                  Съветът припомня, че като вземат предвид резултатите от стратегическия компас, участващите държави членки, в контекста на процеса на стратегически преглед на ПСС, който трябва да се проведе преди края на втората първоначална фаза на ПСС през 2025 г., и както е посочено в нотификацията за ПСС, в която се припомня и специфичният характер на политиката за сигурност и отбрана на някои държави членки, ще направят оценка на изпълнението на всички ангажименти по линия на ПСС, и ще обсъдят и вземат решение за нови ангажименти с оглед на започването на нов етап по пътя към европейска интеграция в областта на сигурността и отбраната.

         Съставено в Брюксел на 16 ноември 2021 година.

               За Съвета

               Председател

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  ОВ L 331, 14.12.2017 г., стр. 57.

         (2)  OВ C 88, 8.3.2018 г., стр. 1.

         (3)  OВ C 374, 16.10.2018 г., стp. 1.

         (4)  ОВ C 463, 16.11.2021 г., стр. 1.

         (5)  Тези сили могат да бъдат използвани от участващите държави членки в рамките на ЕС, за национални нужди, както и в различен контекст, като ООН и НАТО.


title: Препоръка (ЕС) 2021/2022 на Съвета от 18 ноември 2021 година за изменение на Препоръка (ЕС) 2020/912 относно временното ограничение на неналожителните пътувания в ЕС и възможното премахване на това ограничение

text:
                  19.11.2021

                  BG

                  Официален вестник на Европейския съюз

                  L 413/37

         ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2021/2022 НА СЪВЕТА
         от 18 ноември 2021 година
         за изменение на Препоръка (ЕС) 2020/912 относно временното ограничение на неналожителните пътувания в ЕС и възможното премахване на това ограничение
         СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
         като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 77, параграф 2, букви б) и д) и член 292, първо и второ изречение от него,
         като има предвид, че:

                     (1)

                     На 30 юни 2020 г. Съветът прие препоръка относно временното ограничение на неналожителните пътувания в ЕС и възможното премахване на това ограничение (1) („препоръката на Съвета“).

                     (2)

                     Оттогава Съветът е приел препоръки (ЕС) 2020/1052 (2), (ЕС) 2020/1144 (3), (ЕС) 2020/1186 (4), (ЕС) 2020/1551 (5), (ЕС) 2020/2169 (6), (ЕС) 2021/89 (7), (ЕС) 2021/132 (8), (ЕС) 2021/767 (9), (ЕС) 2021/892 (10), (ЕС) 2021/992 (11), (ЕС) 2021/1085 (12), (ЕС) 2021/1170 (13), (ЕС) 2021/1346 (14), (ЕС) 2021/1459 (15), (EС) 2021/1712 (16), (ЕС) 2021/1782 (17), (ЕС) 2021/1896 (18) и (ЕС) 2021/1945 (19) за изменение на Препоръка (ЕС) 2020/912 на Съвета относно временното ограничение на неналожителните пътувания в ЕС и възможното премахване на това ограничение.

                     (3)

                     На 20 май 2021 г. Съветът прие Препоръка 2021/816 за изменение на Препоръка (ЕС) 2020/912 на Съвета относно временното ограничение на неналожителните пътувания в ЕС и възможното премахване на това ограничение (20), за да актуализира критериите, използвани за оценка на това дали неналожителните пътувания от трети държави са безопасни и следва да бъдат разрешени.

                     (4)

                     Препоръката на Съвета предвижда, че считано от 1 юли 2020 г., държавите членки следва по координиран начин постепенно да премахнат временното ограничение на неналожителните пътувания в ЕС по отношение на лицата, пребиваващи в третите държави, изброени в приложение I към препоръката на Съвета. На всеки две седмици списъкът на третите държави, посочени в приложение I, следва да се преразглежда и при необходимост може да се актуализира от Съвета след тесни консултации с Комисията и съответните агенции и служби на ЕС вследствие на цялостна оценка въз основа на методиката, критериите и информацията, посочени в препоръката на Съвета.

                     (5)

                     Впоследствие в рамките на Съвета се проведоха обсъждания, в тесни консултации с Комисията и съответните агенции и служби на ЕС, относно преразглеждането на списъка на третите държави, поместен в приложение I към препоръката на Съвета, и при прилагане на критериите и методиката, определени в препоръката на Съвета, изменена с Препоръка 2021/816. В резултат от тези обсъждания списъкът на третите държави, поместен в приложение I, следва да бъде изменен. По-конкретно, в списъка следва да бъде добавена Индонезия.

                     (6)

                     Граничният контрол е от интерес не само за държавата членка, на чиято външна граница се извършва, но и за всички държави членки, премахнали вътрешния граничен контрол. Поради това държавите членки следва да гарантират, че мерките, които се предприемат по външните граници, са координирани, за да се осигури безпроблемното функциониране на Шенгенското пространство. За тази цел, считано от 18 ноември 2021 г., държавите членки следва да продължат да премахват по координиран начин временното ограничение на неналожителните пътувания към ЕС по отношение на лицата, пребиваващи в третите държави, специалните административни райони и други образувания и териториални власти, изброени в приложение I към препоръката на Съвета, изменена с настоящата препоръка.

                     (7)

                     В съответствие с членове 1 и 2 от Протокол № 22 относно позицията на Дания, приложен към Договора за Европейския съюз и към ДФЕС, Дания не участва в приемането на настоящата препоръка и не е обвързана от нея, нито от нейното прилагане. Доколкото тази препоръка представлява развитие на достиженията на правото от Шенген, в срок от шест месеца след вземането на решение от Съвета относно настоящата препоръка Дания взема решение, в съответствие с член 4 от посочения протокол, дали да я приложи.

                     (8)

                     Настоящата препоръка представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген, в които Ирландия не участва, в съответствие с Решение 2002/192/ЕО на Съвета (21). Следователно Ирландия не участва в нейното приемане и не е обвързана от нея, нито от нейното прилагане.

                     (9)

                     По отношение на Исландия и Норвегия настоящата препоръка представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген по смисъла на Споразумението, сключено от Съвета на Европейския съюз, от една страна, и Република Исландия и Кралство Норвегия, от друга страна, за асоциирането на последните в процеса на изпълнение, прилагане и развитие на достиженията на правото от Шенген, които попадат в областта, посочена в член 1, буква А от Решение 1999/437/ЕО на Съвета (22).

                     (10)

                     По отношение на Швейцария настоящата препоръка представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген по смисъла на Споразумението между Европейския съюз, Европейската общност и Конфедерация Швейцария относно асоциирането на Конфедерация Швейцария към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген, които попадат в областта, посочена в член 1, буква А от Решение 1999/437/ЕО (23), във връзка с член 3 от Решение 2008/146/ЕО на Съвета (24).

                     (11)

                     По отношение на Лихтенщайн настоящата препоръка представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген по смисъла на Протокола между Европейския съюз, Европейската общност, Конфедерация Швейцария и Княжество Лихтенщайн относно присъединяването на Княжество Лихтенщайн към Споразумението между Европейския съюз, Европейската общност и Конфедерация Швейцария относно асоциирането на Конфедерация Швейцария към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген, които попадат в областта, посочена в член 1, буква А от Решение 1999/437/ЕО (25), във връзка с член 3 от Решение 2011/350/ЕС (26),

               ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
         Препоръка (ЕС) 2020/912 на Съвета, изменена с препоръки (ЕС) 2020/1052, (ЕС) 2020/1144, (ЕС) 2020/1186, (ЕС) 2020/1551, (ЕС) 2020/2169, (ЕС) 2021/89, (ЕС) 2021/132, (ЕС) 2021/767, (ЕС) 2021/816, (ЕС) 2021/892, (ЕС) 2021/992, (ЕС) 2021/1085, (ЕС) 2021/1170, (ЕС) 2021/1346, (EС) 2021/1459, (ЕС) 2021/1712, (ЕС) 2021/1782, (ЕС) 2021/1896 и (ЕС) 2021/1945, относно временното ограничение на неналожителните пътувания в ЕС и възможното премахване на това ограничение се изменя, както следва:

                     (1)

                     Първа алинея на точка 1 от препоръката на Съвета се заменя със следното:

                                 „1.

                                 Считано от 18 ноември 2021 г., държавите членки следва по координиран начин постепенно да премахнат временното ограничение на неналожителните пътувания към ЕС по отношение на лицата, пребиваващи в третите държави, изброени в приложение I“.

                     (2)

                     Приложение I към препоръката се заменя със следното:

                           „Приложение I
                           Трети държави, специални административни райони и други образувания и териториални власти, пребиваващите в които лица следва да не бъдат засегнати от временното ограничение на неналожителните пътувания към ЕС по външните граници:
                           I.   ДЪРЖАВИ

                                       1.

                                       АРЖЕНТИНА

                                       2.

                                       АВСТРАЛИЯ

                                       3.

                                       БАХРЕЙН

                                       4.

                                       КАНАДА

                                       5.

                                       ЧИЛИ

                                       6.

                                       КОЛУМБИЯ

                                       7.

                                       ИНДОНЕЗИЯ

                                       8.

                                       ЙОРДАНИЯ

                                       9.

                                       КУВЕЙТ

                                       10.

                                       НАМИБИЯ

                                       11.

                                       НОВА ЗЕЛАНДИЯ

                                       12.

                                       ПЕРУ

                                       13.

                                       КАТАР

                                       14.

                                       РУАНДА

                                       15.

                                       САУДИТСКА АРАБИЯ

                                       16.

                                       ЮЖНА КОРЕЯ

                                       17.

                                       ОБЕДИНЕНИ АРАБСКИ ЕМИРСТВА

                                       18.

                                       УРУГВАЙ

                                       19.

                                       КИТАЙ (*1)

                                 II.   СПЕЦИАЛНИ АДМИНИСТРАТИВНИ РАЙОНИ НА КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА

                                       Специален административен район Хонконг

                                       Специален административен район Макао

                                 III.   ОБРАЗУВАНИЯ И ТЕРИТОРИАЛНИ ВЛАСТИ, КОИТО НЕ СА ПРИЗНАТИ ЗА ДЪРЖАВИ ОТ ПОНЕ ЕДНА ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА

                                       Тайван

                        (*1)  При условие че има потвърждение за реципрочност."

            Съставено в Брюксел на 18 ноември 2021 година.

                  За Съвета

                  Председател

               Z. ČERNAČ

            (1)  ОВ L 208I, 1.7.2020 г., стр. 1.

            (2)  ОВ L 230, 17.7.2020 г., стр. 26.

            (3)  ОВ L 248, 31.7.2020 г., стр. 26.

            (4)  ОВ L 261, 11.8.2020 г., стр. 83.

            (5)  ОВ L 354, 26.10.2020 г., стр. 19.

            (6)  ОВ L 431, 21.12.2020 г., стр. 75.

            (7)  ОВ L 33, 29.1.2021 г., стр. 1.

            (8)  OВ L 41, 4.2.2021 г., стр. 1.

            (9)  OВ L 165I, 11.5.2021 г., стр. 66.

            (10)  OВ L 198, 4.6.2021 г., стр. 1.

            (11)  ОВ L 221, 21.6.2021 г., стр. 12.

            (12)  OВ L 235, 2.7.2021 г., стр. 27.

            (13)  ОВ L 255, 16.7.2021 г., стр. 3.

            (14)  ОВ L 306, 31.8.2021 г., стр. 4.

            (15)  ОВ L 320, 10.9.2021, стр. 1.

            (16)  ОВ L 341, 24.9.2021 г., стр. 1.

            (17)  ОВ L 360, 11.10.2021, стр. 128.

            (18)  OВ L 388, 3.11.2021 г., стр. 1.

            (19)  OВ L 397, 10.11.2021 г., стр. 28.

            (20)  ОВ L 182, 21.5.2021 г., стр. 1.

            (21)  Решение 2002/192/ЕО на Съвета от 28 февруари 2002 г. относно искането на Ирландия да участва в някои разпоредби от достиженията на правото от Шенген (ОВ L 64, 7.3.2002 г., стр. 20).

            (22)  OВ L 176, 10.7.1999 г., стр. 31.

            (23)  ОВ L 53, 27.2.2008 г., стр. 52.

            (24)  Решение 2008/146/ЕО на Съвета от 28 януари 2008 г. за сключване от името на Европейската общност на Споразумение между Европейския съюз, Европейската общност и Конфедерация Швейцария за асоцииране на Конфедерация Швейцария към въвеждането, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген (ОВ L 53, 27.2.2008 г., стр. 1).

            (25)  ОВ L 160, 18.6.2011 г., стр. 21.

            (26)  Решение 2011/350/ЕС на Съвета от 7 март 2011 г. за сключване от името на Европейския съюз на Протокола между Европейския съюз, Европейската общност, Конфедерация Швейцария и Княжество Лихтенщайн относно присъединяването на Княжество Лихтенщайн към Споразумението между Европейския съюз, Европейската общност и Конфедерация Швейцария относно асоциирането на Конфедерация Швейцария към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген, по отношение на премахването на проверките по вътрешните граници и движението на хора (ОВ L 160, 18.6.2011 г., стр. 19).


title: Препоръка (ЕС) 2021/2122 на Съвета от 26 ноември 2021 година относно Пакт за научни изследвания и иновации в Европа

text:
               2.12.2021

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 431/1

      ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2021/2122 НА СЪВЕТА
      от 26 ноември 2021 година
      относно Пакт за научни изследвания и иновации в Европа
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 във връзка с член 182, параграф 5 от него,
      като взе предвид предложението на Европейската комисия,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 30 септември 2020 г. Комисията прие съобщение, озаглавено „Ново ЕНП за научни изследвания и иновации“, в което представи нова визия за Европейското научноизследователско пространство (ЕНП) и обяви намерението си да предложи Пакт за научни изследвания и иновации (НИИ) в Европа.

                  (2)

                  В заключенията на Съвета относно новото европейско научноизследователско пространство, приети на 1 декември 2020 г., държавите членки и Комисията се призовават да разработят през 2021 г. политическа програма за ЕНП и модел на многостепенно управление с цел постигане на резултати по новата амбиция за ЕНП.

                  (3)

                  През последните две десетилетия изграждането на ЕНП допринесе за някои важни постижения в области като научноизследователските инфраструктури, отворената наука, транснационалното и международното сътрудничество, баланса на половете в областта на НИИ, съвместното планиране, научните кариери и мобилността на изследователите, както и за структурните реформи. Въпреки това напоследък темповете на напредъка в областта на инвестициите в НИИ на равнището на Съюза като цяло се забавиха и е необходимо да се направи повече, за да се обърне тази тенденция.

                  (4)

                  За да се отговори на глобалните предизвикателства и да се подпомогне конкурентоспособността на Европа, при международното сътрудничество чрез ЕНП следва да се вземат под внимание приоритетите на външните отношения на Съюза, като то се основава на многостранно сътрудничество и балансирана реципрочна откритост, и международното сътрудничество следва да способства за еднакви условия на конкуренция и реципрочност, подкрепяни от основните ценности и общи рамкови условия.

                  (5)

                  За да се постигне подготвено за бъдещето ЕНП, е необходимо да се подобри координацията и да се задълбочи съгласуваността между политиките на Съюза, националните и регионалните политики. Поради това в съобщението на Комисията „Ново ЕНП за научни изследвания и иновации“ се призовава за мобилизиране на държавите членки около ключови общи принципи и ценности и за определяне на споделени приоритетни области на действие. Това е от особено значение в момент, когато са необходими увеличено и по-целенасочено национално и регионално финансиране и реформи за ускоряване на приноса за целите за устойчиво развитие на Организацията на обединените нации (ООН), на екологичния и цифровия преход и за изпълнение на целите на Парижкото споразумение в съответствие с целите на Европейския зелен пакт.

                  (6)

                  Необходим е общ набор от принципи и ценности, за да се потвърдят здравите основи на НИИ в Съюза, като се подчертаят ценностите (етика и добросъвестност; свобода на научните изследвания; равенство между половете и равни възможности), като се определят по-добри условия на труд (свободно движение на изследователи, знания и технологии в рамките на Съюза; стремеж към високи постижения; създаване на стойност и въздействие на НИИ) и като се засили сътрудничеството (координация, съгласуваност, ангажираност; глобален обхват; приобщаване; обществена отговорност).

                  (7)

                  Споделените приоритетни области следва да представляват ясен знак за заинтересованите страни относно областите и действията, които Съюзът и неговите държави членки считат за свои общи приоритети и по които те се ангажират да работят заедно по една променлива геометрия, като създадат стабилна рамка за създателите на политиките, публичните финансиращи субекти, частните инвеститори и изпълнителите.

                  (8)

                  В своите заключения относно новото европейско научноизследователско пространство Съветът потвърди отново целта за инвестиране на 3 % от БВП на Съюза в научноизследователска и развойна дейност (НИРД). За да се определи приоритетът на инвестициите и реформите, държавите членки биха могли да актуализират националните си цели, така че да отразят новите приоритети на Съюза и националните особености.

                  (9)

                  За да може националните им стратегии да бъдат ориентирани към постигане на целта от 3 %, държавите членки се насърчават да обмислят използването на допълнителни подцели, като намерят подходящия баланс между една достатъчно амбициозна програма за ЕНП и програма, която е постижима и реалистична, включително за държавите членки на национално равнище.

                  (10)

                  Укрепването на ЕНП изисква по-тясно сътрудничество между държавите членки и Комисията. Това може да се постигне посредством създаването и поддържането от Комисията на опростена система за наблюдение и координация, насочена към взаимно обучение и засилен двустранен и многостранен диалог.

                  (11)

                  Координацията на инвестициите и реформите, извършвани на равнището на Съюза и на национално, включително регионално, равнище следва да бъде подобрена, за да се укрепят националните системи за НИИ и да се увеличи тяхното въздействие на равнището на Съюза: въпреки че националните политики в областта на НИИ насочват развиването на националните системи спрямо националните цели, те също така допринасят за целите на ЕНП и за други общи приоритети на Съюза в стратегически области от общ интерес,

            ПРЕПОРЪЧВА:
      I.   Ценности и принципи за научните изследвания и иновациите в Съюза

                  1.

                  Държавите членки следва да прилагат в своите системи за НИИ следния общ набор от ценности и принципи за НИИ в Съюза, действайки в тясно сътрудничество със заинтересованите страни. Тези ценности и принципи следва също така да бъдат популяризирани от държавите членки и Съюза при взаимодействията им с трети държави, за да се постигнат еднакви условия на конкуренция и общи рамкови условия.

         Отстояване на ценностите

                  а)

                  Етика и добросъвестност на НИИ: изследователите, научноизследователските процеси и системата за НИИ като цяло следва да спазват строги правила и практики в областта на етиката и добросъвестността, които са основата на отговорните и надеждните научни изследвания без неправомерно влияние — предпоставка за постигане на високи научни постижения, и способстват за отговорността на изследователите да не допускат предубеждения и отклонения от методиките и да противодействат на разпространението на псевдонаучна и невярна информация чрез увеличаване на усилията за разпространение на научни факти и тяхното подходящо представяне;

                  б)

                  Свобода на научните изследвания: като част от изследователската култура, присъща на ЕНП, и необходимо условие за това изследователите да определят свободно своите научноизследователски въпроси, теории и методи по открит и сигурен начин и да произвеждат, споделят и разпространяват знания, данни и други резултати;

                  в)

                  Равенство на половете и равни възможности за всички: включване на баланса на половете в научноизследователските екипи на всички равнища, включително при управлението и вземането на решения, борба с основаните на пола насилие и тормоз и справяне с предубежденията по отношение на пола, включване на свързаното с пола измерение в съдържанието на НИИ и отчитане на многообразието в по-широк смисъл, включително, наред с другото, на половете, расовия или етническия произход, религията или убежденията, социалното многообразие, уврежданията, възрастта, сексуалната ориентация и борбата с дискриминацията на всички основания;

         По-добра работна дейност

                  г)

                  Свободно движение: свободното движение на изследователи и помощен персонал, научни знания и технологии следва да се насърчава, като се привличат талантите и се избягва потенциалното изтичане на таланти. Това включва споделяне на научни знания, данни и инструменти на възможно най-ранен етап, по-специално чрез практики на отворена наука, привлекателно и основано на заслугите професионално развитие, признаване на уменията на изследователите и техническия персонал през цялата им кариера, подобряване на рамковите условия за мобилност на изследователите, допринасяне за движението на изследователи в целия Съюз, насърчаване на обмена между академичните среди и промишлеността (както и други сектори), разпространение на иновациите и подкрепа за свободния достъп до научноизследователски инфраструктури, технологични инфраструктури и техните услуги;

                  д)

                  Стремеж към високи постижения: ангажимент за програмиране, извършване или подпомагане на научни изследвания с възможно най-високо качество с цел постигането на високи постижения и възнаграждението им като предпоставка за научно, технологично, икономическо, политическо и обществено въздействие, като по този начин се разширява цялостната база от знания на Европа. Това означава, че публичната подкрепа за НИИ следва да има за цел да се подбират и финансират висококачествени инициативи — качеството предполага, че научните изследвания са на световно равнище, водят до проверими и възпроизводими резултати и се осъществяват чрез прозрачни научноизследователски процеси и методики и чрез управление на научните изследвания, което позволява систематично повторно използване на предишни резултати. Системата за оценка на научните изследвания — приложима за научните изследвания, изследователите, екипите и институциите — следва да бъде в съответствие с този принцип и да възнаграждава качеството по съответен начин; при публичната подкрепа следва да се отчита, че фундаменталните научни изследвания играят важна роля за гарантиране на високите постижения, привлекателността и конкурентното предимство на екосистемите за НИИ и следва да бъде намерен баланс между научните изследвания „продиктувани от любопитство“ и тези „ориентирани към мисията“;

                  е)

                  Създаване на стойност и обществено и икономическо въздействие: увеличаване на въздействието на НИИ чрез трансформиране на водещата роля на Европа в създаването на знания, посредством използване на знанията в обществото, например чрез продукти, услуги, процеси и решения, които спомагат за благосъстоянието на гражданите на една устойчива планета, за икономически просперитет, отворени иновации, основано на факти създаване на политики и стратегическа автономност, като същевременно се запазва отворена икономика; това включва, наред с другото, работа в сферата на различни политики, насърчаване и възнаграждаване на по-силна взаимосвързаност между участниците в мултидисциплинарното и междусекторното сътрудничество, инвестиране в хората, наличието на научноизследователски и технологични инфраструктури, взаимодействие с промишлеността и други участници и стимулиране на водените от изследователите фундаментални научни изследвания и ролята им за генериране на водещи до пробив открития и на по-широка база от знания;

         Съвместна работа

                  ж)

                  Координация, съгласуваност и ангажираност: държавите членки въвеждат европейското измерение в националните и регионалните политики в областта на НИИ и гарантират по-голямо национално участие и ангажираност с успешното изпълнение на приоритетите на ЕНП. Държавите членки, с помощта на Съюза, координират своите политики и програми за НИИ в области от общ интерес, включително като осигуряват взаимното им допълване и насърчават полезните взаимодействия с рамковите програми на Съюза за НИИ и с други програми и фондове на Съюза, като по този начин улесняват транснационалното сътрудничество в рамките на ЕНП и преките инвестиции и реформите в областта на НИИ с цел постигане на ЕНП и ускоряване на екологичния и цифровия преход;

                  з)

                  Глобален обхват: държавите членки участват във взаимноизгодно и реципрочно сътрудничество и в съвместни дейности в областта на НИИ с партньори от трети държави и региони въз основа на стратегическите интереси и ценности на Съюза и на принципите, изложени в настоящата препоръка, в целите за устойчиво развитие на ООН и в други приложими международни инструменти;

                  и)

                  Приобщаване: държавите членки следва да се стремят да развиват пълния потенциал на ЕНП, за да бъдат конкурентоспособни на световно равнище; съответно, държавите членки и регионите с по-ниски резултати следва да получават съвети и подкрепа, за да увеличат усилията си за повишаване на ефективността и размера на своите системи за НИИ и да развият както човешкия си, така и инфраструктурния си капацитет, включително чрез използване на полезните взаимодействия между националното и регионалното си финансиране и фондовете на Съюза. На равнището на Съюза следва да бъдат подкрепени усилията за отключване на потенциала за високи постижения в държавите членки и за свързване на изпълнителите в областта на НИИ от по-слабо представящите се региони с европейски мрежи за високи постижения в целия Съюз;

                  й)

                  Обществена отговорност: стремеж към откликване на нуждите на обществото от разширяване на колективния капацитет и постигане на по-голямо обществено и екологично въздействие и към повишаване на доверието и ангажираността в науката и иновациите чрез ангажиране на заинтересованите страни, местните общности и гражданите в разработването и изпълнението на политиките в областта на НИИ, чрез засилване на дейностите за научна комуникация, както и чрез гарантиране, че тези политики са адаптивни, гъвкави и могат да се адаптират спрямо неочаквани предизвикателства.

            II.   Приоритетни области за съвместни действия в Съюза

                  2.

                  Държавите членки следва да възприемат на доброволна основа следните приоритетни области за съвместни действия в подкрепа на ЕНП, въз основа на които ще бъдат разработени действията по ЕНП в политическата програма за ЕНП. Тези действия следва да гарантират тясно съответствие с ценностите и принципите на НИИ в Съюза, изложени в настоящата препоръка, и подходяща подкрепа за тези ценности и принципи.

         Задълбочаване на действително функциониращ вътрешен пазар на знания

                  а)

                  Отворена наука: оказване на подкрепа и възнаграждаване на истинската култура на отворена наука в целия Съюз, включително интегриране на свободния достъп до научни публикации и научноизследователски данни (т.е. при следване на принципа „открити доколкото е възможно, закрити доколкото е необходимо“) и разпространение и възприемане на принципите и практиките на отворената наука, като същевременно се вземат предвид различията между дисциплините и културните различия, включително многоезичието, подкрепя се развитието на умения в областта на отворената наука и се осигурява по-нататъшното развитие и интегриране на цифровата инфраструктура и услугите, стоящи в тяхната основа;

                  б)

                  Научноизследователски инфраструктури: по-нататъшно развиване на отворения достъп до съществуващите и новите европейски и национални научноизследователски инфраструктури, включително електронните инфраструктури, във всички области на науката, и по-добро използване и свързване на тези инфраструктури; по-добро използване на функцията им за интегриране в екосистемата на знанието и иновациите и на потенциала им за предоставяне на решения за глобалните предизвикателства, за създаване на партньорства и обединяване на ресурси, както и свързване с Европейския облак за отворена наука; подобряване на тяхната връзка и взаимодействие с технологичните инфраструктури и промишлеността, за да се увеличи тяхното въздействие; насърчаване на създаването на нов инфраструктурен капацитет в европейски мащаб. Това ще осигури основата за високи научни постижения и ще помогне на европейската наука да сътрудничи и да се конкурира в световен мащаб, ще допринесе за намаляване на различията в НИИ и ще насърчи приобщаването в ЕНП; за тази цел ще бъде необходимо, наред с другото, да се използва по-широк набор от източници на финансиране за водещи в световен мащаб научноизследователски инфраструктури и да се проучат нови начини за финансиране на транснационалния и виртуалния достъп;

                  в)

                  Равенство между половете, равни възможности за всички и приобщаване: осигуряване на справедливи, отворени, приобщаващи и равни по отношение на половете възможности за професионално развитие в областта на научните изследвания, за да се улесни системната институционална и структурна промяна в организациите за финансиране и изпълнение на НИИ; борба с насилието, основано на пола, и със сексуалния тормоз; премахване на неравенствата, независимо от пол, расов или етнически произход, религия или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация; наблюдение и оценка на националните политики и планове за равенство на половете в областта на НИИ;

                  г)

                  Кариера и мобилност на изследователите и системи за оценяване и възнаграждение на научните изследвания: отдаване на по-голямо внимание на кариерите на изследователите като цяло, и по-специално на кариерите на изследователите на ранен и средносрочен етап, включително специфичните пречки пред жените на тези етапи, повишаване на привлекателността на тези кариери и предоставяне на обучението и уменията, необходими за посрещане на променящите се нужди на ролята на изследователите в целия Съюз, включително в лидерството и преподаването; извличане на ползи и осигуряване на съгласуваност с ключови програми като действията „Мария Склодовска-Кюри“. Това ще бъде постигнато чрез създаване на стабилни, привлекателни, приобщаващи, подкрепящи и прозрачни условия на труд и заетост и чрез предоставяне на ясни, по-разнообразни възможности за професионално развитие и насоки за извършване на информиран избор на кариера. Справяне с небалансираното движение на изследователи в целия Съюз, както и между секторите и публичните администрации, като същевременно се предотвратява изтичането на таланти и се повишава привлекателността за таланти от цял свят. По-нататъшно развиване на съществуващите системи за оценяване на научните изследвания, предназначени за научни изследвания, изследователи, екипи и институции с цел възнаграждаване на качеството, въздействието, практиките на отворената наука, водещата роля и взаимодействието с обществото, както и сътрудничеството с промишлеността и други сектори на дейност, включително независими научни консултации за създателите на политики въз основа на обективни данни; разглеждане на широк спектър от резултати от научните изследвания и дейности по научни изследвания, като се взема под внимание и преподаването на равнище висше образование, както и създаване на различни възможности за професионално развитие. В системите за възнаграждение следва да се обръща необходимото внимание на осигуряването на прозрачност, откритост и заслуги и на избягването на предубежденията, дискриминацията и несправедливото третиране. В тази област следва да се осигури ефективност и редовно наблюдение посредством използването на подходящи показатели и обсерваторията на изследователските кариери;

                  д)

                  Придаване на висока стойност на знанията: засилване на сътрудничеството и взаимовръзките между участниците в НИИ и по-добро координиране на политиките и програмите на равнището на Съюза, на национално и регионално равнище, по-специално чрез благоприятстващи НИИ рамки, които включват регулаторна подкрепа и подкрепа за политиките, за придаване на стойност на знанията, подобряване на използването на резултатите от научните изследвания и на достъпа до тях, повишаване на уменията и управление на интелектуалните активи;

                  д)

                  Водеща позиция в науката: увеличаване на капацитета и финансирането за фундаментални научни изследвания „отдолу нагоре“ и за приложни научни изследвания. Това ще помогне на Съюза да заеме водеща позиция като общество на знанието и световна научна движеща сила, което е предпоставка за ефективна политика в областта на иновациите и за способността на Съюза да разбира, да се подготвя и да реагира на бъдещи предизвикателства като изменението на климата или здравни кризи.

                  ж)

                  Глобален ангажимент: разработване на последователна глобална стратегия за ангажираност и на общи инструменти, насърчаване на споделени европейски ценности и принципи за НИИ по отношение на международното сътрудничество и използване на привлекателността на научните изследвания в Съюза; гарантиране на стратегическата автономност на Съюза в областта на науката и иновациите, като същевременно се запази отворената икономика; насърчаване на равнопоставени условия на конкуренция и реципрочност, на базата на основните ценности; засилване на партньорствата за НИИ и укрепване, разширяване и задълбочаване на сътрудничеството с трети държави и регионални организации.

         Съвместно посрещане на предизвикателствата на екологичния и цифровия преход и посрещане на други предизвикателства с въздействие върху обществото и увеличаване на участието на обществото в ЕНП

                  з)

                  Действия в рамките на ЕНП, въз основа на предизвикателствата: обединяване на държавите членки и Комисията, включително на региони и местни органи, както и на третите държави, заинтересованите страни в областта на НИИ и промишлеността, комбиниране на силните страни чрез тясна координация, съвместно разработване, сътрудничество, обмен на данни и съвместно финансиране за насърчаване на основани на НИИ решения и за смекчаване на бъдещите рискове с оглед на разработването на секторни политики в подкрепа на устойчивостта на Европа и целите за устойчивост на екологичния и цифровия преход; тези действия в областта на ЕНП следва:

                              —

                              да се основават на рамковите програми и инструменти на Съюза за научни изследвания, като мисиите за НИИ, европейските партньорства, включително общностите на знание и иновации към Европейския институт за иновации и технологии (EIT ОЗИ), инициативите за съвместно планиране, както и други действия извън рамковите програми на Съюза за научни изследвания, като например многостранните съюзи за НИИ;

                              —

                              да се справят с нови и трайни предизвикателства като изменението на климата, загубата на биологично разнообразие и опазването на биологичното разнообразие, енергийния и цифровия преход, миграцията, замърсяването с пластмаси, раковите заболявания, свързаните с възрастта заболявания и редките заболявания или заплахите за общественото здраве, включително (отново) появяващите се инфекциозни заболявания;

                              —

                              да се опират на приноса на целия спектър от дисциплини, за да се предприемат всеобхватни действия срещу предизвикателствата;

                              —

                              да черпят от опита, натрупан от съществуващи инициативи за координация, като например стратегическия план за енергийните технологии, националните планове в областта на енергетиката и климата и примера на инициативата ERAvsCorona;

                  и)

                  Полезни взаимодействия с образованието и европейската програма за умения: НИИ и висшето образование са основни движещи сили на иновациите, създаването, разпространението и използването на знания. Действията следва:

                              —

                              да развиват, подкрепят и използват полезните взаимодействия между ЕНП и европейското пространство за висше образование, по-специално чрез висшите учебни заведения и научноизследователската инфраструктура, включително електронната инфраструктура, като взаимно подсилват политиките за отворена наука и отворено образование, както и EIT ОЗИ;

                              —

                              да предоставят насоки и подкрепа на съответните заинтересовани страни, участващи в прехода на системата за висше образование към по-висока степен на сътрудничество, приобщаване, високи постижения и цифровизация, наред с другото чрез подпомагане по съгласуван начин на равнището на Съюза и на национално равнище на по-нататъшното развитие на инициативата „Европейски университет“ като катализатор за модерни, приобщаващи и ориентирани към бъдещето висши учебни заведения в Съюза;

                              —

                              да разработват и осъществяват инициативи, за да бъдат предоставени на изследователите всички умения, необходими на пазара на труда, и за повишаване на квалификацията и преквалификацията чрез целенасочено обучение;

                  й)

                  Полезни взаимодействия със секторните политики и промишлената политика с цел стимулиране на екосистемите за иновации: НИИ и гъвкавата промишленост са ключови фактори за стимулиране на конкурентоспособността и за постигане на стратегическа автономност, като същевременно се запази отворената икономика. Действията следва:

                              —

                              да развиват, подкрепят и използват полезните взаимодействия между ЕНП, междусекторните политики и актуализираната промишлена стратегия (1);

                              —

                              да насърчават координацията на политиките и програмите за НИИ, за да подкрепят разработването на водещи до пробив и поетапни иновации в целия Съюз, по-специално чрез научни изследвания, както и чрез технологични инфраструктури, висши учебни заведения, Европейския съвет по иновациите, партньорствата по „Хоризонт Европа“, включително EIT ОЗИ, промишлените сдружения, важните проекти от общоевропейски интерес, инициативите за съвместни клъстери, тематичните платформи за интелигентна специализация и общи пътни карти за промишлени технологии (от фундаментални научни изследвания до внедряване) в ключови стратегически области, по-специално свързаните с промишлените екосистеми, определени в обновената европейска промишлена политика;

                              —

                              да бъдат разработени съвместно с държавите членки, промишлеността (включително малките и средни предприятия) и други заинтересовани страни в областта на НИИ; и

                              —

                              да се посочват конкретни приоритетни области (или приоритетни вериги за създаване на стойност), за да се подпомогне съгласуването на публичните и частните инвестиции.

                  к)

                  Активно гражданско и обществено участие в НИИ във всичките им измерения: предоставянето на мнения и на принос от гражданите и способността тези мнения и принос да бъдат използвани и участието на гражданите да бъде насърчавано ще повиши осведомеността за ползите и въздействието на НИИ в ежедневието на хората, ще осигури по-голямо многообразие от подходи за разработване и прилагане на политиката в областта на НИИ и ще способства за повишаване на значението на НИИ за обществото чрез улесняване на приемането и достъпността на новите решения;

         Подобряване на достъпа до върхови постижения в областта на научните изследвания и иновациите в целия Съюз и подобряване на взаимовръзките между иновационните екосистеми в целия Съюз

                  л)

                  Повече инвестиции и реформи в държавите и регионите с по-ниски резултати в областта на НИИ: ефективно мобилизиране на финансиране от Съюза и на национално финансиране за инвестиции в НИИ, в съчетание с подкрепа и подпомагане за участие в необходимите реформи в областта на НИИ;

                  м)

                  Полезни взаимодействия между програмите за финансиране на Съюза, националните и регионалните програми: полезните взаимодействия между програмите за финансиране на Съюза и националните и регионалните схеми за финансиране на НИИ следва да се ръководят от ценностите и принципите, залегнали в настоящата препоръка, и следва да бъдат насърчавани, приведени в действие и укрепвани въз основа на добре установени насоки за тяхното изпълнение, по-специално между „Хоризонт Европа“, политиката на сближаване и Механизма за възстановяване и устойчивост;

                  н)

                  Засилени връзки на сътрудничество и основана на високи научни постижения интеграция на научноизследователските организации от държави и най-отдалечени региони с по-ниски резултати в областта на НИИ в европейските научни мрежи и екосистеми за иновации, по-балансирано „движение на мозъци“ в рамките на ЕНП, подходящи умения и обучение за подобряване на достъпа до високи постижения;

         Напредък по съгласуваните инвестиции и реформи в областта на научните изследвания и иновациите

                  о)

                  Подкрепа за определянето на приоритети и за осигуряването на дългосрочни инвестиции в НИИ и реформи на политиката: на всички равнища на управление (на равнището на Съюза, на национално и регионално равнище), с подобрена междусекторна координация и участие, включително с регулаторни лаборатории и клаузи за експериментиране; тяхното проектиране, изпълнение и оценка следва да вървят ръка за ръка, за да се увеличат максимално полезните взаимодействия и въздействието;

                  п)

                  Координиране на инвестициите в НИИ: чрез подпомагане на набелязването и реализирането на координирани инвестиции и реформи с цел укрепване на измерението на ЕНП на всички равнища на управление в Съюза и максимално увеличаване на тяхното въздействие в полза на системите на Съюза в областта на науката и иновациите и чрез поддържане на оперативната съвместимост на системите въз основа на поуките, извлечени от съвместното планиране и европейските научноизследователски инфраструктури.

            III.   Определяне на приоритети за инвестициите и реформите

                  3.

                  Държавите членки следва да определят приоритети за инвестициите и реформите, които са насочени към приоритетите на ЕНП и осигуряват необходимите условия и подкрепа за по-големи частни инвестиции в НИИ на равнището на Съюза, на национално и регионално равнище чрез залагане на реалистични, но амбициозни национални доброволни цели за инвестиции в НИРД и резултати от нея, като същевременно отчитат националните особености:

                              а)

                              За публичните разходи за НИРД и частните инвестиции в НИИ е необходима подходяща политическа и регулаторна рамка, за да се увеличи максимално тяхната ефективност и ефикасност и да се гарантира икономическо и социално въздействие; от друга страна, реформирането на рамката на политиката за НИИ или изпълнението на програма за трансформиране налага мобилизиране на подходящи ресурси (напр. финансиране, човешки ресурси, умения, научноизследователски длъжности), за да се стимулират промените и да се подобрят постиженията и резултатите на системата за НИИ;

                              б)

                              с целите за инвестиции в НИРД не само се стимулира общият темп на нарастване на разходите за НИРД, но те също така отразяват по-високото качество на целите в научните, технологичните, обществените или промишлените измерения; това се отнася по-специално за публичните разходи за НИРД в подкрепа на приоритетите на ЕНП, включително реформите на националните и регионалните системи за НИИ, устойчива и конкурентоспособна икономика и двойния преход;

                  4.

                  Държавите членки следва да допринесат за постигането на целта на равнището на Съюза за инвестиране на 3 % от БВП на Съюза в НИРД, като определят на доброволна основа национални цели за общия размер на разходите си за НИРД.

                  5.

                  Държавите членки следва да ориентират стратегията към постигане на своите национални цели за общи разходи за НИРД, като определят доброволно национални подцели, например относно:

                              а)

                              планираните публични разходи за НИРД, изразени като процент от БВП;

                              б)

                              процента на националните публични разходи за НИРД, заделен за съвместни програми и инициативи, научноизследователски инфраструктури и европейски партньорства;

                              в)

                              очакваното увеличение на общите разходи за НИРД за държавите членки, при които има изоставане спрямо средните разходи на Съюза за НИРД, изразено като процент от БВП.

                  6.

                  Държавите членки вземат под внимание предложенията на Комисията за включване на нова цел за усилие на публичната власт в размер на 1,25 % от БВП на Съюза, която държавите членки ще трябва да постигнат координирано в Съюза до 2030 г., и на две нови доброволни цели, според които държавите членки се ангажират да заделят до 2030 г. 5 % от националното публично финансиране на НИРД за съвместни програми и европейски партньорства и да увеличат с 50 % инвестициите в НИРД в тези държави членки, които са под средната за Съюза интензивност на НИРД.

            IV.   Координация и наблюдение на политиките

                  7.

                  Комисията и държавите членки следва да въведат механизъм за засилена координация, за да се гарантира постигането на напредък към приоритетите на ЕНП. Той следва да включва координация и подкрепа на равнището на Съюза — от етапите на стратегическо планиране и проектиране до етапите на изпълнение и наблюдение — чрез набор от опростени и по-малко обременяващи инструменти и процеси на политиката:

                              —

                              Програма за политиката за ЕНП, одобрена от Съвета, за определяне на действията в областта на ЕНП, които трябва да се изпълняват съвместно и доброволно по координиран и гъвкав начин, без да се увеличава административната тежест за държавите членки, в подкрепа на принципите за НИИ и приоритетите на ЕНП, определени в настоящата препоръка, и за посрещане на предизвикателствата, пред които са изправени Съюзът и националните общности в областта на НИИ, както и широката общественост като цяло. Програмата за политиката за ЕНП следва да бъде ясна и изпълнима и да осигурява реална добавена стойност на Съюза, като в нея следва да бъде определено и описано всяко действие с оглед на неговото изпълнение (на равнището на Съюза и/или на национално равнище);

                              —

                              Индивидуален национален процес или инструмент на политиката, който се използва на доброволна основа от всяка държава членка, например под формата на стратегия, национален план за действие или пътна карта за ЕНП, за определяне на текущи или планирани мерки на национално или на регионално равнище, които допринасят за изпълнението на програмата за политиката за ЕНП и за други приоритетни области за съвместни действия;

                              —

                              Лесна за ползване специална онлайн платформа за политиката за ЕНП за предоставяне на информация относно i) изпълнението на програмата за политиката за ЕНП на равнището на Съюза и на национално равнище и ii) други свързани с това инвестиции, реформи и дейности в подкрепа на принципите и приоритетните области на ЕНП, определени в настоящата препоръка. Онлайн платформата за политиката за ЕНП следва да се основава на съществуващите ресурси и инструменти и да намалява административната тежест за държавите членки и за Комисията.

                  8.

                  Държавите членки и Комисията следва да въведат механизъм за засилено наблюдение, за да осигурят подходяща основа за разработването на политики въз основа на обективни данни в рамките на ЕНП, и да предоставят доказателства и анализ в рамките на европейския семестър. Механизмът трябва да включва следното:

                              —

                              таблица с показатели за ЕНП, чрез която да се отчита напредъка към постигане на целите на ЕНП на равнището на Съюза, и по-подробна таблица с показатели за наблюдение на напредъка към постигане на целите на ЕНП на национално равнище чрез богата комбинация от подходящи показатели за приноса, резултатите и въздействието, и качествени анализи, които отчитат различните обстоятелства в държавите членки и са свързани с приоритетите на ЕНП. Таблицата с показатели за ЕНП следва да се актуализира редовно. Таблицата с показатели за ЕНП следва да дава оценка на цялостната консолидация и на колективния напредък в реализирането на приоритетите на ЕНП и следва да представя само обобщени данни на равнището на Съюза;

                              —

                              в рамките на Форума за ЕНП ще се провеждат и редовни политически диалози между държавите членки и Комисията — както на двустранна, така и на многостранна основа — за активно оценяване и насоки при изпълнението на програмата за политиката за ЕНП, по-специално чрез обмен на най-добри практики и на упражнения за взаимно обучение, независимо от другите политически диалози в рамките на Комитета за европейското научноизследователско пространство и иновациите. Комисията ще предостави допълнителна подкрепа чрез механизма за подкрепа в областта на политиките по линия на „Хоризонт“ и инструмента за техническа подкрепа.

                  9.

                  Държавите членки и Комисията следва да обменят информация чрез онлайн платформата за политиката за ЕНП относно своите текущи и планирани политики и програми, които допринасят за изпълнението на програмата за политиката за ЕНП, а в по-широк план и за принципите и приоритетите, определени в настоящата препоръка.

                  10.

                  Комисията следва да извършва преглед на изпълнението на програмата за политиката за ЕНП на всеки 18 месеца и да изготвя доклад, който се разглежда от Съвета, относно актуалното състояние на нейното изпълнение с оглед на насочването на текущата програма за политиката за ЕНП и изготвянето на нейните прегледи и актуализации, които ще бъдат обсъждани и одобрявани от Съвета. Комисията следва ежегодно да представя на всяка държава членка доклад за постигнатия от нея напредък в подкрепа на редовните политически диалози между държавите членки и Комисията.

            V.   Преглед

                  11.

                  Съветът следва да преразглежда приоритетните области за съвместни действия, посочени в препоръка 2, най-късно на всеки шест години след приемането на настоящата препоръка.

         Съставено в Брюксел на 26 ноември 2021 година.

               За Съвета

               Председател

            S. KUSTEC

         (1)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Актуализиране на новата промишлена стратегия за 2020 г.: изграждане на по-силен единен пазар за възстановяването на Европа“.