				|

		52014DC0402

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Белгия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2014 г. /* COM/2014/0402 final */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Белгия за 2014 г.
и съдържаща
становище на
Съвета
относно програмата
за
стабилност
на Белгия за 2014 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално член
121, параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на
Европейския
парламент и
на Съвета от 16
ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и
по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[4],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
като
взе предвид
становището
на
Икономическия
и финансов
комитет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
социална
защита,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
икономическа
политика,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март 2010
г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места — стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на
икономическите
политики,
която стратегия
е съсредоточена
върху
ключовите
области, в
които е
необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала на
Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)
На 13 юли 2010
г. въз основа
на
предложенията
на Комисията
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите членки
и на Съюза (за
периода 2010—2014 г.), а
на 21 октомври 2010
г. прие
решение
относно
насоки за
политиките
за заетост на
държавите
членки, като
заедно двата
акта
представляват
т. нар. „интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха приканени
да се
съобразят с
интегрираните
насоки при
провеждането
на
националната
си икономическа
политика и
политика за заетост.
(3)
На 29 юни 2012
г. държавните
и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт
за растеж и
работни
места, с
който се предоставя
съгласувана
рамка за
действие на равнището
на отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се
използват
всички
възможни лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха решение
относно
действията,
които да
бъдат предприети
на равнището
на държавите
членки, като
по-конкретно
изразиха
пълната си
ангажираност
с
постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на специфичните
за държавите препоръки.
(4)
На 9
юли 2013 г.
Съветът прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Белгия за 2013 г. и
даде
становището
си относно
актуализираната
програма за
стабилност
на Белгия за
периода 2012—2016 г. На 15 ноември
2013 г., в
съответствие
с Регламент (ЕС)
№ 473/2013[5], Комисията
представи
становището
си относно
проекта на
бюджетен
план на
Белгия за 2014 г[6].
(5)
На 13
ноември 2013 г.
Комисията
прие годишния
обзор на
растежа[7], с
което
постави
началото на
европейски
семестър за 2014
г. за
координация
на
икономическите
политики. На
същия ден въз
основа на Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
прие Доклад
за механизма
за
предупреждение[8], в
който беше
посочено, че
Белгия е една
от държавите
членки, за
които ще се
извърши задълбочен
преглед.
(6)
На 20
декември 2013 г.
Европейският
съвет одобри приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
фискална консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той
подчертава
необходимостта
от
провеждане
на
диференцирана
и благоприятстваща
растежа
фискална
консолидация,
възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на
заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с безработицата
и социалните
последици от кризата
и
модернизиране
на
публичната
администрация.
(7)
На 5 март 2014
г. Комисията
публикува
резултатите
от
задълбочения
преглед за
Белгия[9],
извършен
съгласно
член 5 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси.
Анализът на
Комисията ѝ дава
основание да
заключи, че в
Белгия продължават
да са налице
макроикономически
дисбаланси,
на които
трябва да се
извършва мониторинг
и за които са
необходими
политически
действия. По-конкретно,
промените в
областта на
външната
конкурентоспособност
на стоките продължава
да заслужава
внимание,
понеже продължаващо
влошаване в
тази област
би застрашило
макроикономическата
стабилност.
(8)
На 30 април
2014 г. Белгия
представи
своята
националната
си програма
за реформи за
2014 г. и своята програма
за
стабилност
за 2014 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат отчетени
взаимовръзките
между тях.
(9)
Целта на
бюджетната
стратегия,
заложена в
програмата
за
стабилност
за 2014 г., е да се
постигне
балансиран в
структурно
отношение
бюджет до 2016 г. и
да се
постигне
средносрочната
цел през
следващата
година. В
програмата
се
потвърждава
предишната
средносрочна
цел от 0,75 % от
БВП, която
отразява
целите на
Пакта за
стабилност и
растеж, но постигането
ѝ се отлага
за 2017 г. — една
година след
целевата
година,
заложена в
миналогодишната
програма.
Планираният
годишен напредък
към
средносрочната
цел
съответства
на
корекцията,
изисквана в
Пакта за стабилност
и растеж.
Според
програмата
целевият
показател за
разходите е
като цяло
спазен по
време на
периода на
програмата.
Дългът е над
референтната
стойност в
Договора от
60 % от БВП, а
именно — 101,5 % от
БВП през 2013 г., и
се очаква да
спадне
постепенно до
около 93 % от
БВП през 2017 г.
съгласно
програмата.
Като цяло
целите на
програмата
са в
съответствие
с
изискванията
на Пакта за
стабилност и растеж.
Макроикономическият
сценарий в основата
на
бюджетните
прогнози на
програмата,
изготвен от
независима
институция
(Федералната
служба за
планиране), изглежда
реалистичен.
Предвижданията
за растежа се
приближават
до
предвижданията
от
пролетната
прогноза на
Комисията от
2014 г.
Фискалната
траектория
все още не е
подкрепена
от мерки.
Пролетната
прогноза на
Комисията не
показва
структурно
подобрение
през 2014 г. и ако
не настъпи
изменение в
политиката —
структурно
влошаване
през 2015 г. Това
създава риск
за
постигането
на целите и
може да
доведе до
значително
отклонение
от корекцията
към
средносрочната
цел през периода
2014—2015 г. Освен
това според
пролетната
прогноза на
Комисията
Белгия няма
да може да спази
правилото за
дълга през 2014 и
2015 г. Въз основа
на оценката
си на
програмата и
пролетната
програма на
Комисията, в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета,
Съветът е на
мнение, че
Белгия е привела
устойчиво
дефицита си
на сектор
„Държавно
управление“
под 3 % от БВП
през 2013 г., но рискува
да се отклони
значително
от изискванията
на
предпазните
мерки от
Пакта за стабилност
и растеж от
2014 г. нататък.
(10)
Белгия
отбеляза
значителен
напредък във въвеждането
на повече
правила за
структурно
координиране.
Чрез
сключеното в
края на 2013 г.
споразумение
за
сътрудничество
по фискалната
координация
се въвежда
правило за
балансиран в
структурно
отношение бюджет
(определено в
съответствие
със
средносрочната
цел) на
равнището на сектор
„Държавно
управление“,
както се изисква
във
фискалния
пакт. Освен
това чрез
споразумението
се формализира
установената
практика,
като i) се прави
официална
ролята на
междуправителствения
„консултативен
комитет“ в
процеса и ii) като
се уточнява
по-ясно
съветническата
роля на
Висшия съвет
по финансите.
Освен това в
споразумението
се предвижда
засилване на
ролята на
наблюдател
на Висшия
съвет чрез
въвеждане на
изричен
механизъм за
корекция в
случай на
значително
отклонение
от съгласуваните
цели. Могат
да бъдат
необходими
допълнителни
споразумения,
за да се направят
задължителни
целите след
2014 г.
(11)
Въпреки
че наскоро
Белгия успя
да намали растежа
на
съотношението
на консолидирания
си държавен
дълг към БВП,
равнището му
на 101,5 % е високо
и
съществуват
значителни
пасиви и
бъдещи задължения
за пенсиите. За
да бъдат
изпълнени тези
задължения,
като
същевременно
се запази
висок
стандарт на
живот,
бъдещите
промени в
бюджетните
разходи
трябва да бъдат
овладени,
равнищата на
активност и
на заетост
трябва да бъдат
увеличени,а международната
конкурентоспособност
трябва да
бъде
подобрена.
Във всички
тези области
Белгия
продължава
да е
изправена
пред значителни
предизвикателства.
Въпреки че
Белгия предприе
стъпки в
правилната
посока, които
ще доведат до
резултати
през идните
години, ще са
необходими
по-амбициозни
действия, още
повече
поради факта,
че
търговските
партньори на
страна също
провеждат
реформи.
(12)
Общото
данъчно
равнище е
сред
най-високите
в ЕС и
данъчната
тежест е
силно
насочена към
труда, като
стойността ѝ
е една от
най-високите
в ЕС. Редица
конкретни
характеристики
на данъчната
система са
вредни за
околната
среда, като
данъчното
третиране на
служебните автомобили.
Бяха
предприети
някои
целенасочени
мерки за
намаляване
на разходите
за труда за
конкретни
групи и за
снижаване на
разликата
между
брутните и
нетните
възнаграждения
в дъното на
скалата на
възнагражденията.
Не беше
извършено
обаче
значително
изместване
на данъчната
тежест в
посока към основи,
които вредят
по-малко на
растежа. Започнаха
първите
обсъждания
на цялостна
данъчна
реформа,
която да
улесни постигането
на
устойчивост
на публичните
финанси, да
подкрепи
конкурентоспособността
и растежа на
заетостта и
да допринесе
за опазване
на околната
среда. Ще е
необходимо
тази
цялостна данъчна
реформа да
включи
изместване
на данъчната
тежест от
труда,
опростяване
на данъчната
система,
увеличаване
на ефективността
на ДДС,
разширяване
на данъчната
основа,
отстраняване
на
законодателните
пропуски и постепенно
премахване
на вредните
за околната
среда
субсидии.
(13)
Белгия е
изправена
пред
очаквано
значително
отражение от
остаряването
на населението,
като
разходите за
това се
очаква да се
повишат с над
8 % от БВП
между 2010 и 2060 г.,
особено от
пенсиите и дългосрочните
грижи.
Наскоро
започнатата
реформа на
социалното
осигуряване
за възрастните
хора се
очаква да
окаже
положително
въздействие
върху
заетостта им.
Въпреки това
предвид
мащаба на
предизвикателството
са
необходими
допълнителни
усилия за
постигането
на фискална
устойчивост.
При
извършването
на тези
усилия
трябва да се
отчете нуждата
от
поддържане
на
адекватността
на схемите за
социално
осигуряване
на възрастните
хора. Нужни
са мерки за
обвързване
на законоустановената
възраст за
пенсиониране
с промените в
продължителността
на живота, за
да се намали
несъответствието
между
законоустановената
и реалната
възраст на
пенсиониране
и за да се
подобри
конкурентоспособността
на
публичните
разходи за
дългосрочни
грижи.
(14)
Белгия
страда от
хронично ниско
използване
на работната
ръка. Равнищата
на активност
и заетост са
под средното
за ЕС и са в
застой, а
остава
високо съотношението
на
дългосрочната
безработица
спрямо
общата
безработица.
В повечето случаи
голямата
данъчна
тежест върху
труда чрез
взаимодействието
си със
системата за
обезщетения
създава значителни
капани за
безработица
и липса на активност
за повечето
категории
работници. Въпреки
че бяха
предприети
действия за
намаляване
на капаните
за
безработицата
за хората с
много ниски
заплати,
капаните за
повечето
други
категории се
увеличиха и
продължават
да
съществуват
капаните за
липсата на активност.
Разходите за
труда
остават
високи, а
същевременно
политиките
на набиране на
работници са
с тенденция
към
намаляване на
риска и са в
ущърб на
„аутсайдерите“,
като младите
хора, хората
с ниска
квалификация
и тези с
мигрантски
произход,
които заедно с
по-възрастните
работници са
с равнище на участие
на пазара на
труда, много
под средното
за ЕС.
Силната
защита на
хората, които
вече са на
работа, при
която
смяната на
работата е
свързана със
загуба на
обезщетения
(напр.
обезщетение
при
прекратяване
на трудово
правоотношение,
ранно
пенсиониране,
надбавки за
стаж),
обезсърчава
професионалната
мобилност
между
работни
места и сектори.
Тази
инертност
прави
относително
неефективна
активната
политика по
заетостта в Белгия
и води до
ситуация, при
която
силната безработица
в някои
области и
сектори
съществува
редом със
свити пазари
на труда и с
пречеща на
растежа
липса на
умения в
други области.
Младежката
безработица
се увеличи значително
през
последната
година с големи
разлики сред
различните
региони и
групи. Справянето
със
структурния
проблем на
несъответствието
между
уменията и
потребностите
ще трябва да
върви редом с
борбата с належащия
проблем с
преждевременното
напускане на
училище и с
младежите,
които напускат
образование
без
квалификации.
Шестата
реформа на
държавата
предлага
възможност
за подобряване
на
ефективността
и
целенасочеността
на
политиките
за заетост,
при условие
че се
използва
оптимално
сътрудничеството
между
федералното
и
регионалното
равнище.
(15)
Белгия
продължава
да изпитва
влошаване на
конкурентоспособността,
включително
относно
аспекти,
несвързани с
разходите.
По-конкретно,
подкопава се
способността
за
международна
конкуренция
на
производствения
сектор, което
се отразява в
намаляващи
маржове за производителите
и в
унищожаване
на работни
места. Белгия
традиционно
използваше
индексация на
заплатите, за
да запази
покупателната
способност.
Прекаленото
нарастване
на заплатите
обаче бе
коригирано
късно и
недостатъчно.
Освен това
централната
норма на заплатите
не винаги
позволява
адекватното отразяване
на промените
в секторната
производителност
и в промените
в пазара на
труда по
места. Съответно
заплатите
нараснаха
по-бързо от
производителността,
което доведе
до загуба на
работни
места и
конкурентоспособност.
След
консултации
със
социалните
партньори и в
съответствие
с
националната
практика Белгия
трябва да
реформира
системата си
за сформиране
на заплатите,
за да позволи
по-голяма
секторна
дисперсия на
заплатите и
по-доброто
привеждане
на заплатите
в съответствие
с развитието
на
производителността.
Цените в
сектора на
търговията
на дребно
остават по-високи
от тези в
съседните
страни, а
ограниченията
за
професионалните
услуги възпрепятстват
разработването
на иновационни
бизнес
модели и
ограничават
инвестициите. Тарифите
за
енергоразпределение
са сред най-високите
в Европа и
планираното
им регионализиране
създава
допълнителна
несигурност
по отношение
на бъдещото
развитие на
разходите за
енергоразпределение
за крайните
потребители,
тъй като
замразените
понастоящем
тарифи не
покриват
растящите
разходи на
дистрибуторите.
Ако
страната
иска да
запази
високи
заплати и
същевременно
да създава
нови работни
места, тя
трябва да
произвежда и
продава на световните
пазари
по-сложни
стоки, с
по-висока
добавена
стойност,
отколкото
днес. В
Белгия
липсват
бързо
растящи
предприятия
в
иновационни
сектори.
Подкрепата
за иновациите
се смята за
сложна и
силно фрагментирана.
Когато все
пак се
развиват
дейности с
висока
добавена
стойност,
растежът им
често е
нарушен от
липсата на
достатъчни квалифицирани
човешки
ресурси.
(16)
Очаква
се, че Белгия
няма да успее
да постигне
намаляване
на емисиите
от парникови
газове с 15 % в
секторите,
необхванати
от схемата за
търговия с
емисии на ЕС
до 2020 г.
Въпреки че са
предприети
някои
инициативи,
изглежда им
липсва съгласувана
насока и
съчетаното
отражение от
мерките за
намаляване
на емисиите, особено
от
транспортния
сектор и
сградите,
остава
неясно.
Намалението
на ДДС върху
електричеството
би могло
допълнително
да навреди на
усилията в
тази посока.
Преговорите
по
споразумение
за
сътрудничество
и споделяне
на тежестта
между
федералната
държава и
регионите не
доведоха до
ясно
разпределение
на усилията.
Задръстванията
по пътищата
водят до
голяма
тежест за
белгийската
икономика в
сравнение с
повечето
други страни.
Сериозният
характер на
проблема изисква
комплексен
политически
отговор, при
който се взема
предвид
потенциалът
на таксуване
за
задръстване
с времева
диференциация,
преразглежда
се
благоприятното
данъчно
третиране на
личното
използване
на служебни
коли и на
карти за
горива и се
повишава
ефективността
на
обществения
транспорт.
(17)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Белгия. Тя извърши
оценка на програмата
за
стабилност и на
националната
програма за
реформи. Комисията
взе предвид
не само
тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
бюджетна и
социално-икономическа
политика в
Белгия, но и
тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид на
необходимостта
от засилване
на цялостното
икономическо
управление
на Европейския
съюз чрез
принос на
равнището на
ЕС към
бъдещите национални
решения.
Препоръките
ѝ в рамките
на европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1—6 по-долу.
(18)
С оглед
на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
стабилност
на Белгия,
като становището
му[10]
е изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(19)
С оглед
на
задълбочения
преглед,
направен от
Комисията, и
на тази
оценка,
Съветът разгледа
националната
програма за
реформи на Белгия
и програмата
ѝ за
стабилност.
Неговите
препоръки
съгласно
член 6 от
Регламент (ЕС)
№ 1176/2011 са
изразени в
препоръки 2, 4 и 5
по-долу.
(20)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
също така
извърши
анализ на
икономическата
политика на
еврозоната
като цяло. Въз
основа на
този анализ
Съветът
отправи конкретни
препоръки
към
държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото.
Белгия
следва също
да гарантира
цялостното и
навременно
изпълнение
на тези
препоръки,
ПРЕПОРЪЧВА
на Белгия да
предприеме
следните
действия
през периода
2014—2015 г.:
1.           След
корекцията
на
прекомерния
дефицит, да
засили
бюджетните
мерки за 2014 г. с
оглед на очертаващата
се разлика от
0,5 % от БВП, въз
основа на
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г., която
сочи за
съществуването
на риск от
съществено
отклонение
от
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж. През
2015 г. значително
да засили
бюджетната
стратегия, за
да гарантира
изискваната
корекция от
0,6 % от БВП към
средносрочната
цел, което ще
гарантира и
спазването
на правилото
за дълга.
След това до
постигането
на
средносрочната
цел да се
стреми да
постигне
планираната
годишна
структурна
корекция към
средносрочната
цел в
съответствие
с
изискването
за годишна
структурна
корекция от
поне 0,5 % от БВП
или повече,
ако
икономическите
условия са
добри или ако
това е
необходимо,
за да се гарантира
спазването
на правилото
за дълга, за
да се започне
устойчиво
намаление на
голямото
съотношение
на
консолидирания
държавен
дълг към БВП.
Да гарантира
балансиран
принос от
всички
равнища на
управление за
изпълнението
на
фискалните
правила, включително
правилото за
балансиран в
структурно
отношение
бюджет, чрез
обвързващ
инструмент с
ясна
разбивка по
цели в
рамките на
средносрочна
перспектива
на планиране.
2.           Да
подобри
равновесието
и
справедливостта
на цялата
данъчна
система и да
изготви цялостна
данъчна
реформа,
която да
позволи изместване
на данъчната
тежест от
труда в
посока, благоприятстваща
растежа, да
опрости
данъчната
система, да
запълни
пропуските,
да увеличи
ефективността
на ДДС, да
разшири
данъчната
основа, да
намали данъчните
разходи и да
премахне
постепенно
вредните за
околната среда
субсидии.
3.           Да
задържи
растежа на
бъдещите
публични разходи,
свързани с
остаряването,
особено за
пенсиите и
дългосрочните
грижи, като
положи повече
усилия, за да
преодолее
разминаването
между
действителната
и
законоустановената
пенсионна
възраст, като
намали
по-рано от
предвиденото
възможностите
за ранно
напускане на
пазара на
труда, като
насърчи
активния
живот на
възрастните
хора, като
обвърже
законоустановената
възраст за
пенсиониране
и
изискванията
за трудов
стаж с промените
в
продължителността
на живота и като
подобри
конкурентоспособността
на
публичните разходи
за
дългосрочни
грижи.
4.           Да
увеличи
участието на
пазара на
труда, по-конкретно
чрез
намаляване
на
демотивиращите
фактори за
заетост, да
увеличи
достъпа до
пазара на
труда за
групите в
неравностойно
положение,
като
младежите и
хората с
мигрантски
произход, да
подобри
професионалната
мобилност и
да се справи
с проблема с
недостига на
умения и
несъответствието
между
уменията и
потребностите,
както и
преждевременното
напускане на
училище. Да
засили
партньорствата
с публичните
органи, публичните
служби по
заетостта и
образователните
институции,
за да
предостави
специална
подкрепа за
младежите на
ранен етап в цялата
страна.
5.           Да
възстанови
конкурентоспособността,
като
продължи да
реформира
системата за
определяне
на заплатите,
включително индексирането
на заплатите,
при консултации
със
социалните
партньори и в
съответствие
с
националната
практика, за
да гарантира,
че промените
в заплатите
отговарят на промените
в
производителността
на секторно
равнище и/или
на равнището
на
предприятията,
както и на
икономическите
обстоятелства,
и да предвиди
ефективни
автоматични
корекции при
необходимост;
като засили
конкуренцията
в секторите
на
търговията
на дребно
чрез отстраняване
на
прекомерните
ограничения
върху
услугите,
включително
професионалните
услуги, и
като
отстрани
риска от
допълнителни
увеличения
на разходите
за дистрибуция
на енергия; като
насърчава
иновацията
чрез
рационализирани
схеми за
стимулиране
и намалени административни
бариери; и
като
провежда
координирани
политики за
образование
и обучение,
при които се
отстранява
належащият
проблем с
несъответствието
между уменията
и
потребностите
и с
регионалните
различия в преждевременното
напускане на
училище.
6.           Да
гарантира
спазването
на целите за
намаляване
до 2020 г. на
емисиите на
парникови
газове в
отраслите,
непопадащи в
схемата за
търговия с
емисии,
особено що се
отнася до
сградите и
транспорта.
Да гарантира,
че приносът на
транспорта е
приведен в
съответствие
с целта за
намаляване
на
задръстванията
по пътищата.
Да постигне
съгласие по
ясно разпределение
на усилията и
тежестите
между
федералната
и
регионалните
единици.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               OВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр.1.
[2]               OВ L 306, 23.11.2011 г.,
стр. 25.
[3]               COM(2014) 402 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 и P7_TA(2014)0129.
[5]               OВ L 140, 27.5.2013 г.,
стр.11.
[6]               C(2013) 8000 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 75
final.
[10]             Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета.


title: Препоръка (ЕС) 2015/976 на Комисията от 19 юни 2015 година относно наблюдението за наличие на тропанови алкалоиди в храните (Текст от значение за ЕИП)

text:
               23.6.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 157/97

         ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2015/976 НА КОМИСИЯТА
   от 19 юни 2015 година
   относно наблюдението за наличие на тропанови алкалоиди в храните
   (текст от значение за ЕИП)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Експертната група по замърсителите в хранителната верига към Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие становище относно тропановите алкалоиди във фуражите и храните (1).

               (2)

               Най-добре проучените тропанови алкалоиди са (-)-хиосциамин и (-)-скополамин. Атропинът представлява рацемична смес от (-)-хиосциамин и (+)-хиосциамин, от които само енантиомерът на (-)-хиосциамин проявява антихолинергично действие.

               (3)

               Наличието на тропанови алкалоиди в рода Datura е добре известно. Datura stramonium е широко разпространен вид в районите с умерен и тропичен климат, поради което семена от Datura stramonium са откривани като примеси в ленено семе, соя, сорго, просо, слънчогледово семе и елда, както и в продукти от тях. Не е лесно семената от Datura stramonium да бъдат отстранени от соргото, просото и елдата чрез сортиране и почистване.

               (4)

               Необходими са още данни за случаи на наличие на тропанови алкалоиди в храните. Необходимо е и да се натрупат знания за селскостопанските условия, при които тропановите алкалоиди се появяват в селскостопанските стоки.

               (5)

               Поради това е целесъобразно да се препоръча да се извършва наблюдение за наличието на тропанови алкалоиди в храните,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               Държавите членки, с активното участие на стопанските субекти в областта на храните, следва да извършват наблюдение за наличието на тропанови алкалоиди в храните, и по-специално във:

                           —

                           зърнените култури и продуктите, получени от зърнени култури, и по специално (подредени по приоритет)

                                       —

                                       елда, сорго, просо, царевица и брашно от елда, сорго, просо и царевица,

                                       —

                                       храни на зърнена основа, предназначени за кърмачета и малки деца,

                                       —

                                       зърнени закуски,

                                       —

                                       продукти от смлени зърна,

                                       —

                                       зърна за консумация от човека,

                           —

                           безглутенови продукти,

                           —

                           хранителни добавки, чайове и билкови настойки,

                           —

                           бобови грахови (без шушулките), варива и маслодайни семена и продукти от тях.

               2.

               Тропановите алкалоиди, които трябва да бъдат анализирани, включват най-малко атропин и скополамин, като при възможност енантиомерите на хиосциамина се анализират поотделно, както и други тропанови алкалоиди.

               3.

               С цел да се гарантира, че пробите са представителни за партидата, от която са взети, държавите членки следва да спазват процедурата за вземане на проби, установена в Регламент (ЕО) № 401/2006 на Комисията (2).

               4.

               За предпочитане е за наблюдението да се използва методът за анализ високоефективна течна хроматография с масспектрометрия /(масспектрометрия) (HPLC-MS/(MS)) или, ако прилагането на HPLC-MS/(MS) не е възможно, газова хроматография с масспектрометрия (GC-MS).
               За предпочитане е границата на количествено определяне за атропина (рацемична смес от енантиомери на хиосциамин) и скополамина да бъде под 5 μg/kg и не по-висока от 10 μg/kg за селскостопанските стоки, съставките, хранителните добавки и билковите чайове, и е за предпочитане тя да бъде под 2 μg/kg за готовите храни (напр. зърнени закуски и под 1 μg/kg за храни на зърнена основа, предназначени за кърмачета и малки деца.

               5.

               В случай че се забележат значителни количества на тропанови алкалоиди, държавите членки, с активното участие на стопанските субекти в областта на храните, следва да извършват проучвания за установяване на селскостопанските условия, които водят до наличието на тропанови алкалоиди в храните.

               6.

               Държавите членки следва да гарантират, че резултатите от анализите се предоставят редовно и най-късно до октомври 2016 г. на ЕОБХ в определения от него формат за предаване на данни в съответствие с изискванията на насоките на ЕОБХ „Guidance on Standard Sample Description (SSD) for Food and Feed“ (Насоки относно стандартното описание на пробата за храни и фуражи) (3) и с допълнителните специфични изисквания за докладване на ЕОБХ.

      Съставено в Брюксел на 19 юни 2015 година.

            За Комисията

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Член на Комисията

      (1)  Експертна група по замърсителите в хранителната верига към ЕОБХ, 2013 г. Scientific Opinion on Tropane alkaloids in food and feed (Научно становище относно тропановите алкалоиди във фуражите и храните). EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ) 2013;11(10):3386, стр. 113. doi:10.2903/j.efsa.2013.3386.

      (2)  Регламент (ЕО) № 401/2006 на Комисията от 23 февруари 2006 г. за установяване на методи за вземане на проби и за анализ за целите на официалния контрол на нивата за микотоксини в храни (ОВ L 70, 9.3.2006 г., стр. 12).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm


title: Препоръка на Съвета от 17 февруари 2015 година относно освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Девети ЕФР) за финансовата 2013 година

text:
               24.2.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 66/2

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 17 февруари 2015 година
   относно освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Девети ЕФР) за финансовата 2013 година
   (2015/C 66/02)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на Групата страни от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (1) и изменено със споразумение, подписано в Люксембург на 25 юни 2005 г. (2),
   като взе предвид Вътрешното споразумение между представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, за финансирането и управлението на помощите, предоставени от Общността съгласно Финансовия протокол към Споразумението за партньорство между държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн и Европейската общност и нейните държави-членки, подписано в Котону (Бенин) на 23 юни 2000 г., и за предоставянето на финансова помощ, предназначена за отвъдморските страни и територии, за които се прилагат разпоредбите на част четвърта от Договора за ЕО (3) (наричано по-долу „Вътрешното споразумение“), за създаване, наред с другото, на Деветия европейски фонд за развитие (Девети ЕФР), и по-специално член 32, параграф 3 от него,
   като взе предвид Финансовия регламент от 27 март 2003 г., приложим за Деветия eвропейски фонд за развитие (4), и по-специално членове 96 — 103 от него,
   като разгледа приходните и разходните сметки и счетоводния баланс за операциите на Деветия ЕФР към 31 декември 2013 г. и Годишния доклад на Сметната палата относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия и Десетия европейски фонд за развитие (ЕФР) за финансовата 2013 г., заедно с отговорите на Комисията, съдържащи се в този годишен доклад (5),
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 32, параграф 3 от Вътрешното споразумение Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност за финансовото управление на Деветия ЕФР по препоръка на Съвета.

               (2)

               Цялостното изпълнение на операциите на Деветия ЕФР през финансовата 2013 г. от страна на Комисията е удовлетворително,

         ПРЕПОРЪЧВА на Европейския парламент да освободи Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Деветия ЕФР за финансовата 2013 година.

      Съставено в Брюксел на 17 февруари 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         J. REIRS

      (1)  ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 3.

      (2)  ОВ L 287, 28.10.2005 г., стр. 4.

      (3)  ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 355.

      (4)  ОВ L 83, 1.4.2003 г., стр. 1.

      (5)  ОВ C 398, 12.11.2014 г., стр. 289.


				|

		52014DC0415

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Латвия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2014 г. /* COM/2014/0415 final - 2014/ () */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Латвия за 2014 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета относно
програмата
за
стабилност
на Латвия за 2014 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[3],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета
по заетостта,
като
взе предвид
становището
на Икономическия
и финансов
комитет,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
социална
закрила,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
икономическа
политика,
Като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март 2010
г.
Европейският
съвет
постигна
съгласие по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ —
основана на
засилена
координация
на икономическите
политики,
която
стратегия ще
се
съсредоточи
върху
ключовите
области, в
които е
необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)
На 13 юли
2010 г. Съветът
прие въз
основа на
предложенията
на Комисията,
препоръка относно
общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за периода
2010—2014 г.), а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоките за
политиките
за заетост на
държавите
членки, като
двата акта
заедно
представляват
т. нар. „интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха приканени
да се
съобразят с
интегрираните
насоки при
провеждането
на
националните
си
икономически
политики и
политики за
заетост.
(3)
На 29 юни
2012 г.
държавните и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт
за растеж и
работни
места, с
който се осигурява
съгласувана
рамка за
действие на национално
равнище, на
равнището на
ЕС и на еврозоната,
като се
използват
всички възможни
лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха
решение
относно
действията,
които да бъдат
предприети
на равнището
на държавите
членки, като
по-конкретно
изразиха
пълната си
ангажираност
с
постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на конкретните
препоръки за
отделните
държави.
(4)
На 9 юли
2013 г. Съветът
прие
препоръка относно
националната
програма за
реформи на
Латвия за 2013 г.
и даде
становището
си относно
програмата
за
конвергенция
на Латвия за
периода 2012—2016 г.
(5)
На 13
ноември 2013 г.
Комисията
прие
Годишния обзор
на растежа[4], с
което
постави
началото на
Европейския
семестър за
координация
на
икономическите
политики за
2013 г. На същия
ден въз
основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
прие Доклад
за механизма
за
предупреждение[5], в
който не беше
посочено, че
Латвия ще
бъде една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши
задълбочен
преглед.
(6)
На 20
декември 2013 г.
Европейският
съвет утвърди
приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
бюджетна
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от провеждане
на диференцирана
и
благоприятстваща
растежа бюджетна
консолидация,
възстановяване
на нормалните
условия за
кредитиране
в икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на публичната
администрация.
(7)
На 29
април 2014 г.
Латвия
представи
своята национална
програма за
реформи за
2014 г., а на 30 април
2014 г. — своята
програма за
стабилност
за 2014 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(8)
Целта на
бюджетната
стратегия,
очертана в програмата
за
стабилност
за 2014 г. е
постепенно
намаляване
на
номиналния
дефицит и запазване
на
структурния
баланс, който
съответства
на
средносрочната
цел, когато
се взема
предвид
разрешеното
отклонение
от
средносрочната
цел, свързано
с въздействието
на реформата
на
пенсионната
система. В
рамките на
програмата
бе изменена
средносрочната
цел от — 0,5 % до — 1,0 %;
Новата
средносрочна
цел отразява
целите на
Пакта за
стабилност и
растеж.
Планираното
развитие на
номиналното
салдо в
програмата
на Латвия
предполага
постепенно
влошаване на
(преизчисленото)
структурно
салдо, макар
и все още в
рамките на
маржа,
разрешен при
прилагането
на реформата
на
пенсионната
система. Като
се вземе
предвид
позволеното
отклонение от
средносрочната
цел,
планираният
структурен
дефицит е в
съответствие
с изискването
на Пакта до
2016 г.
Независимо
от това планираното
увеличение
на
преизчисления
структурен
дефицит през
2017 г. води до
отклонение
от плана за
корекции за
постигане на
средносрочната
цел. Като
цяло
бюджетната
стратегия,
посочена в
програмата, е
в съответствие
с
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж.
Държавният
дълг
продължава
да бъде доста
под 60 % от БВП
през целия
програмен период,
като до 2017 г. ще
намалее на 31 %
от БВП.
Макроикономическият
сценарий в основата
на
бюджетните
прогнози в
програмата,
който не беше
официално
подкрепен от
нито една
независима
институция, е
реалистичен.
Икономическият
растеж се
очаква да остане
около 4 %
годишно за
целия период
на програмата,
а
прогнозираните
увеличения
на цените са
умерени. В
бюджетния
сценарий на
програмата
се предвижда
рязък спад в
дела на правителствените
приходи и
разходи в
рамките на
БВП, което е
отражение на
няколко мерки
за
намаляване
на приходите
на фона целенасочени
мерки за
ограничаване
на разходите.
Нарастващите
искания за
разходи в
няколко области
на
политиката
представляват
риск за
предвиденото
в програмата
намаление на
разходите.
Прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г.
показва, че
макар
бюджетната
политика
през 2014 г. да е в
съответствие
с изискването
на Пакта,
налице е риск
от
отклонение през
2015 г. Въз
основа на
своята
оценка на програмата
и на
прогнозата
на Комисията,
в съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета, Съветът
е на мнение,
че през 2014 г.
отклонението
на
структурния
дефицит от
средносрочната
цел отразява
въздействието
на реформата
на
пенсионната
система, като
в същото
време от 2015 г.
нататък
съществува
риск от
отклонение
от плана за
корекции.
(9)
Латвия
предприе
стъпки за
намаляване на
данъчната
тежест за
лицата с
нисък доход и
за
семействата
с лица на
тяхна
издръжка,
както и за
укрепване на
данъчното
облагане
върху
собствеността
и
екологичните
данъци, но
размерът и
замисълът на
тези данъци не
оказва
влияние в
достатъчна
степен върху поведението
на
икономическите
оператори,
като все още
са налице
някои вредни
за околната
среда
субсидии.
Въпреки, че
органите
постигнаха
известен
напредък в
подобряването
на
спазването
на данъчното
законодателство
и
намаляването
на дела на
недекларираната
икономическа
дейност,
по-специално
чрез подобряване
на оценката
на риска и
по-строги
санкции
срещу
измамно
поведение,
все още са
налице
трудности,
свързани с
борбата срещу
данъчните
измами и
укриването
на данъци.
По-специално,
въпреки че
приходите от
данъци върху
потреблението
представляват
значителна
част от
общото
данъчно
облагане, налице
допълнителен
потенциал за
тяхното увеличение,
ако се
подобри
спазването
на данъчното
законодателство.

(10)
Въпреки
първоначалния
амбициозен
план за
реформа на
висшето
образование
Латвия не е
постигнала
напредък в създаването
на
международно
одобрена
система за
акредитиране,
плановете за
въвеждане на
нов модел за
финансиране
са несигурни,
консолидирането
на
институциите
за висше
образование
намаля,
ограниченията,
свързано с използването
на чужди
езици
останаха
непроменени.
Това се
случва
въпреки
наличието на
значителен
потенциал за
реформиране
на системата
на висшето
образование,
чийто обем е
прекалено
голям
предвид
намаляването
на
населението,
разполага с
твърде много
различни
учебни
програми и е
недостатъчно
привлекателна
а
чуждестранни
студенти и
преподавателски
персонал.
Резултатите
от първата
независима
оценка на
научноизследователските
институции
показва, че
само 10 % от оценените
могат се
считат за
изследователски
центрове на
високо
международно
равнище.
Освен това
през 2012 г.
интензитетът
на Латвия по
отношение на
научните
изследвания
и развойната
дейност беше
едва 0,66 % от БВП,
което не позволява
постигането
на целта от
стратегията
„Европа 2020“, а
именно
отделяне на 1,5 %
от БВП за
научни
изследвания
и развойната
дейност.
(11)
Латвия е
постигнала
напредък в борбата
с
безработицата,
която намаля
значително.
Въпреки това
младежката
безработица
е все още
относително
висока и е
налице
необходимост
от мерки за
информиране
на нерегистрираните
и неактивни
на пазара на
труда
младежи.
Въпреки че
Латвия взе
мерки за коригиране
на
несъответствията
между предлаганите
умения и
търсенето на
пазара на труда,
както и на
качеството
на
професионалното
образование,
все още
трябва да се
обърне
внимание,
най-вече на
подобряването
на качеството
на
чиракуването
и на
разработването
на цялостно
професионално
ориентиране.
Активните
политики на
участие на
пазара на труда
имат все още
ограничен
обхват и
разчитат в
прекалено
голяма
степен на
обществени
поръчки за
строителство.
(12)
Бедността
сред
населението
на трудова възраст
продължава
да бъде много
висока в
Латвия.
Латвия
предприе някои
стъпки за
реформа на
социалното
подпомагане
и завърши
мащабна
оценка на
системата за
социална
сигурност,
като осигури
стабилна
основа за
реформи,
основаващи
се на обективни
данни. Тя
значително
увеличи различни
обезщетения,
свързани с
деца, и
повиши праговете
на
необлагаемите
лични доходи
за лицата на
издръжка. При
все това
ефективността
на
социалната
закрила с
оглед на
намаляването
на бедността
продължава
да бъде незадоволителна,
а
разработването
на ефективна социалноосигурителна
система
продължава
да бъде
предизвикателство.
Като цяло голяма
част от
населението
е изправена
пред риск от
изпадане в
бедност или
социално изключване,
като този дял
е още
по-висок сред
децата. Семействата
с деца,
безработните,
хората с
увреждания и
хората,
живеещи в
селски райони
са изложени
на особено
висок риск от
бедност и
социално
изключване. В
Латвия разходите
за социална
закрила като
процент от БВП
са
най-ниските в
ЕС. Достъпът
до здравеопазване
е
възпрепятстван
от високите
разходи,
включително
преките
плащания от
страна на
пациентите, и
на
преобладаващите
неофициални
плащания, в
резултат на
което нуждите
на голяма
част от
населението
от здравни
грижи
остават
неудовлетворени.
Налице е
значителен
потенциал за
повишаване
на ефикасността
на системата,
за
осигуряване
на рентабилно
финансиране
и
насърчаване
на превантивни
дейности.
(13)
Латвия
постигна
известен
напредък в
отварянето
на своя пазар
на
електроенергия
за конкуренция
и в началото
на 2015 г.
процесът ще
обхване
сектора на
домакинствата.
През юни 2013 г.
Латвия се
присъедини към
сключването
на
регионалния
скандинавско-балтийски
северен общ
пазар за
електричество.
Необходимо е
допълнително
укрепване на
връзките с
енергийния
пазар на ЕС, тъй
като в
момента
Латвия
зависи от
вноса, а трансграничната
електрическа
връзка с Естония
е много често
претоварена.
Развитието
на
инфраструктурата
е от
съществено
значение и
Латвия е
изправена
през
значителни
предизвикателства
за
преодоляване
на недостатъците
на
инфраструктурата. Беше
постигнат
известен
напредък в
сектора на
природния
газ, тъй като
Парламентът
одобри
изменения на
Закона за
енергетиката,
в който е
определено
постепенното
отваряне на
пазара на газ
от април 2014 г.,
като пълното
отваряне на
пазара се
отлага до 2017 г.
Латвия
представи балансирана
комбинация
от
политически
мерки,
насочени към
икономии на
енергия за основните
сектори на
икономиката
и в близките
години
повече от 70 %
от
генерирани
икономии на
енергия в
сградния
сектор. Все
пак ефективността
в транспорта,
сградите и
отоплителните
системи
трябва още да
се подобри.
(14)
Латвия
предприе
съществени
действия за подобряване
на
капацитета в
съдебната
система, за
намаляване
на броя на
висящите дела
с натрупани
закъснения и
за
съкращаване на
продължителността
на
процедурите.
Въпреки това многото
забавяния на
съдебни дела
все още представлява
заплаха за
бизнеса и
реформите,
насочени към
подобряването
на ефикасността
и качеството
на съдебната
система трябва
да бъдат
завършени,
включително
във връзка с
несъстоятелността,
уреждането на
спорове и
арбитража.
Латвия
предложи
амбициозни реформи
в публичната
администрация,
но тяхното
прилагане е
бавно и не
включва
местните
власти, а
реформата на
държавните
предприятия
се забави
значително. Необходими
са изменения
на Закона за
конкуренцията,
за да се даде
на Съвета по
конкуренция
по-голяма институционална
и финансова
независимост
с цел да се
намесва
ефективно в
борбата с действия
на публични и
частни
органи, които
ограничават
конкуренцията.
(15)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен анализ
на
икономическата
политика на
Латвия. Тя
извърши
оценка на
програмата ѝ
за стабилност
и
националната
ѝ програма за
реформи.
Комисията
взе предвид
не само
тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в
Латвия, но и
тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнището на
ЕС към
бъдещите
решения на национално
равнище.
Препоръките
ѝ в
рамките на европейския
семестър са
отразени в
препоръки 1—5
по-долу.
(16)
С оглед
на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
стабилност,
като
становището му[6] е
отразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(17)
В
контекста на
европейския
семестър
Комисията
също така е
извършила
анализ на
икономическата
политика на
еврозоната
като цяло.
Въз основа на
този анализ
Съветът
издаде
специфични
препоръки за
държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото.
Латвия също
така следва
да гарантира
пълното и
навременно
изпълнение
на тези препоръки.
ПРЕПОРЪЧВА
на Латвия да
предприеме
следните
действия
през периода
2014—2015 г.:
1.           Да
запази
стабилна
бюджетна
позиция през
2014 г. и да
укрепи
бюджетната
стратегия от
2015 г., като се
гарантира, че
отклонението
от средносрочната
цел остава
ограничено
до
въздействието
на реформата
на пенсионната
система. Да
продължи
усилията за допълнително
намаляване
на данъчната
тежест върху
хората с
ниски доходи
в контекста
на промяната
към
по-благоприятни
за растежа
данъци върху
недвижимото
имущество и за
опазване на
околната
среда и чрез
повишаване
на степента
на спазване
на данъчното
законодателство.
2.           Да
напредне по
прилагането
на реформата
на висшето
образованието,
по-специално
чрез
създаването
на
независима
агенция за акредитиране
и финансов
модел, който
възнаграждава
качеството.
Да
предостави
професионална
ориентация
на всички
образователни
нива, да
подобри
качеството
на професионалното
образование
и обучение,
включително
като подсили
чиракуването,
да напредне
по отношение
на
пригодността
за заетост на
младите хора,
включително
чрез
въвеждането
на мерки за
информиране
за
нерегистрирани
младежи,
никъде
неработещи,
неучещи и
необучаващи
се. Да
предприеме
стъпки за по
интегрирана
и
всеобхватна
система за
научни изследвания
чрез
съсредоточаване
на финансирането
върху
научноизследователски
институции,
които са
конкурентоспособни
на международно
равнище.
3.           Да
реформира
социалното
подпомагане
и неговото
финансиране,
като освен
това осигури
по-добро
покритие,
подходящ
размер на обезщетенията,
укрепи
мерките за
активизиране,
както и
целенасочени
социални услуги.
Да разшири
обхвата на
политиките
за активно
участие на
пазара на
труда. Да
подобри
икономическата
ефективност,
качеството и
достъпността
на здравната
система.
4.           Да
ускори
разработването
на връзки за
газ и електричество
със
съседните
държави
членки с цел
разнообразяване
на
енергийните
източници и
насърчаване
на
конкуретноспособността
чрез
подобряване
на
интеграцията
на
балтийските
енергийни
пазари. Да
продължи
усилията си
за
по-нататъшно
увеличаване
на енергийната
ефективност
в транспорта,
сградите и отоплителните
системи.
5.           Да
довърши
реформите в
съдебната
система, включително
продължаващата
реформа относно
несъстоятелността,
арбитража и
медиацията,
за да се
гарантира
правна среда,
която е
благоприятна
за бизнеса и
потребителите.
Да напредне
по реформите
на
публичната
администрация,
включително
като изпълни
реформата на
управлението
на
държавните
предприятия
и подобри институционалната
и
финансовата
независимост
на Съвета по
конкуренцията.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               COM(2014) 415 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 и P7_TA(2014)0129.
[4]               COM (2013) 800 final.
[5]               COM (2013) 790 final.
[6]               Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Унгария за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2014 г._x000b_

text:
				|

		52014DC0418

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Унгария за 2014 г._x000b__x000b_и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2014 г._x000b_ /* COM/2014/0418 final - 2014/ () */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Унгария за
2014 г.
и съдържаща
становище на
Съвета
относно програмата
за
конвергенция
на Унгария за
2014 г.

СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на икономическите
политики[1], и
по-специално
член 9,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на
Европейския
парламент и
на Съвета от 16
ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и
по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[4],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
като
взе предвид
становището
на
Икономическия
и финансов
комитет,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
социална
закрила,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
икономическа
политика,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март 2010
г.
Европейският
съвет постигна
съгласие по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова стратегия
за растеж и
работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на
икономическите
политики,
която стратегия
е
съсредоточена
върху
ключовите области,
в които е
необходимо
да се предприемат
действия за
повишаване
на потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)
На 13 юли 2010
г. въз основа
на
предложенията
на Комисията
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.), а
на 21 октомври 2010
г. прие решение
относно
насоки за
политиките
за заетост на
държавите
членки, като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националната
си
икономическа
политика и
политика за
заетост.
(3)
На 29 юни 2012
г. държавните
и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт
за растеж и
работни
места, с
който се
предоставя
съгласувана
рамка за
действие на
равнището на
отделните
държави, ЕС и еврозоната,
като се
използват
всички възможни
лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха
решение
относно
действията,
които да бъдат
предприети
на равнището
на държавите
членки, като
по-конкретно
изразиха
пълната си ангажираност
с
постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на специфичните
за държавите
препоръки.
(4)
На 9 юли 2013
г. Съветът
прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Унгария за 2013 г.
и даде
становището
си относно
актуализираната
програма за
конвергенция
на Унгария за
периода 2013—2016 г.
(5)
На 13
ноември 2013 г.
Комисията
прие
годишния обзор
на растежа[5], с
което
постави
началото на
европейския
семестър за 2014
г. за
координация
на
икономическите
политики. На
същия ден въз
основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията прие
Доклад за
механизма за
предупреждение[6], в
който беше
посочено, че
Унгария е
една от държавите
членки, за
които ще се
извърши задълбочен
преглед.
(6)
На 20
декември 2013 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
фискална
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от
провеждане
на диференцирана
и
благоприятстваща
растежа фискална
консолидация,
възстановяване
на нормалните
условия за
отпускане на
заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на
публичната
администрация.
(7)
На 5 март 2014
г. Комисията
публикува
резултатите
от задълбочения
преглед за
Унгария[7],
извършен
съгласно
член 5 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011.
Анализът на
Комисията ѝ
дава
основание да
заключи, че в
Унгария
продължават
да съществуват
макроикономически
дисбаланси, които
трябва да
бъдат
следени и за
които са
необходими
решителни
действия в
рамките на
политиката.
По-специално,
продължава
да е нужно да
се следят
внимателно
текущото
коригиране
на силно
отрицателната
международна
нетна
позиция,
високото
равнище на
държавния и
частния дълг
в контекста
на
нестабилен
финансов
сектор и
влошаващите
се резултати на
износа, така
че да се
намалят
значителните
рискове от
неблагоприятни
последици за
функционирането
на
икономиката.
(8)
На 30
април 2014 г.
Унгария
представи
своята национална
програма за
реформи за
2014 г. и своята
програма за
конвергенция
за 2014 г. Двете
програми бяха
оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(9)
Целта на
бюджетната
стратегия,
очертана в програмата
за
конвергенция
за 2014 г., е номиналният
дефицит да се
намали от 2,9 %
от БВП през
2014 г. на 1,9 % до
края на
периода на
програмата.
Това трябва
да се
постигне в
условията на
силно концентриране
на
консолидацията
в края на
определения
период,
докато
целите за дефицита
са
значително
повишени в
сравнение с
предишната
програма. В
програмата
се
потвърждава
средносрочната
цел от -1,7 % от
БВП, която
отразява
целите на
Пакта за
стабилност и
растеж. При
все това, въз
основа на
преизчисленото
структурно
салдо, не се
очаква
средносрочната
цел да бъде постигната
до края на
периода на
програмата.
Предвижда се
(преизчисленото)
структурно
салдо да се
влоши с 1,5
процентни
пункта през
2014 г., като по
този начин
значително
се отклонява
от
средносрочната
цел, и да се
стабилизира
през 2015 г.,
което
предполага
изоставане с
0,5 % от БВП от
подобрението,
необходимо,
за да се
постигне
средносрочната
цел. Целевият
показател за
разходите се
отклонява
значително
през 2014 и 2015 г.
Предвижда се
(преизчисленото)
структурно
салдо да се влоши
още повече
през 2016 и 2017 г.
Като цяло от
2014 г. се
предвижда
значително
отклонение
от плана за
корекции за
постигане на
средносрочната
цел. В
програмата се
прогнозира
постепенно,
но
непрекъснато
намаляване
на
консолидирания
дълг на сектор
„Държавно
управление“
от 79 % от БВП през
2013 г. до около 75 %
от БВП през
2017 г.
Макроикономическият
сценарий, на
който се
основат бюджетните
прогнози в
програмата, е
до голяма
степен
реалистичен
за периода
2014—2016 г., като се
очаква БВП да
нарасне със
съответно 2,3 %
и 2,5 % през тази
и следващата
година,
спрямо 2,3 % и 2,1 %
според прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г. Програмата
обаче е
твърде
оптимистична
за 2017 г.
Рисковете за
бюджетните
цели са до
голяма степен
балансирани
през 2014 г., но
има все по-големи
рискове от
2015 г. нататък
дефицитът да
се окаже
по-голям от заложения.
Особени
рискове
произтичат
от факта, че
се предвижда
планираното
намаление на
съотношението
на разходите
да бъде постигнато
чрез
повсеместно
номинално замразяване
или чрез
ограничаване
на увеличението
под процента
на
инфлацията
за повечето
дискреционни
разходи. В
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г. се
предвижда
номинален
дефицит за 2014 и
2015 г., съвпадащ
с целите на програмата.
С прогнозен
структурен
дефицит от 2,2 %
от БВП през
2014 г. и 2,3 % през
2015 г.
прогнозата
на Комисията
потвърждава
риска от
значително
отклонение
от средносрочната
цел от 2014 г.
нататък.
Освен това в
тази
прогноза се
предвижда
неспазване
на целевия
показател за
намаляването
на дълга през
2014 и 2015 г. Въз
основа на
своята
оценка на
програмата и
на прогнозата
на Комисията,
съгласно
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета,
Съветът е на
мнение, че са
нужни допълнителни
усилия за
структурна
консолидация
с оглед на
рисковете от
значително
отклонение
от
средносрочната
цел, както и
от
неспазване
на правилото
за дълга от
2014 г. нататък.
(10)
Средносрочната
бюджетна
рамка бе
укрепена
чрез
разширяване
на обхвата на
планирането
отвъд
текущата
бюджетна
година. Нейната
ефективност
и
задължителен
характер обаче
все още не са
гарантирани. Въведени
са нови
числови
фискални
правила, но
не са
отстранени
слабости в
разработването
им, свързани
главно с
липсата на
системен
последващ
мониторинг,
на
максимално допустими
равнища на
отклонение и
на стабилни
механизми за
корекция.
Ограниченият
списък със
задължителни
задачи на
Фискалния
съвет и
аналитичният
му капацитет
все още не са
пропорционални
на правото му
на вето върху
бюджета.
По-нататъшното
укрепване на
средносрочната
бюджетна
рамка и
разширяването
на
задължителния
мандат на
Фискалния
съвет биха
спомогнали
за
подобряване
на надеждността,
прозрачността
и
ефективността
на цялостната
фискална
рамка.
(11)
Независимо
от
субсидираната
схема на Централната
банка
„Финансиране
за растеж“,
насочена към
малките и
средните
предприятия, нормалното
кредитиране
на
икономиката
не се
възстанови
трайно. Регулаторната
тежест за
финансовия
сектор се увеличи
още повече,
което
ограничава
възможностите
за
натрупване
на капитал.
Мерки като
увеличението
на данъка
върху финансовите
трансакции
допринесоха
за повишаване
на използването
на пари в
брой в
икономиката.
Портфейлът
от кредити за
домакинствата
се влоши
допълнително,
а високият
дял на
необслужваните
кредити
понастоящем
е едно от най-големите
предизвикателства
за финансовия
сектор.
Оздравяването
на портфейла
е възпрепятствано
от слабата
ефективност
на процедурите
по
преструктуриране.
Не са
предприети никакви
съществени
нови мерки за
отстраняване
на лошите
активи от
счетоводните
баланси на
банките.
Съчетанието
от голяма регулаторна
тежест и
висок дял на
необслужваните
кредити
доведе до
намаляване
на наличните
кредити.
Правителството
многократно
обяви намерението
си да въведе
нова схема на
облекчения, с
която да се
подпомогнат
получателите
на кредити в
чуждестранна
валута; в повечето
случаи тези
мерки не са
насочени към
изпитващите
затруднения
кредитополучатели
и имат
отрицателно
въздействие
върху културата
на плащане на
домакинствата
поради
очакванията
за
допълнителна
помощ от правителството.
Финансовото
регулиране и
надзор бяха
засилени
чрез
интегрирането
на
Финансовия
надзорен
орган в
структурата
на
Централната
банка и чрез
възлагането
на
Централната
банка на
отговорността
за
макропруденциалния
надзор.
Започна
подготвителната
работа за
създаване на
режим за
преструктуриране
на банките.
(12)
Макар
честотата на
данъчните
промени да
намаля в
сравнение с
предходната
година, не
беше
отбелязан
съществен
напредък в подобряването
на
балансираността
на системата
за
корпоративно
данъчно
облагане. Някои
от
съществуващите
секторни
данъци дори
се увеличиха.
Прилагането
на различни данъчни
ставки в
отделните
сектори е
пречка за
ефективното
разпределение
на ресурсите,
като по този
начин се
отразява
отрицателно
на растежа.
За да направи
данъчното
облагане по-благоприятно
за заетостта,
Унгария
разшири
допустимостта
за семейния
данъчен кредит
във връзка с
данъка върху
доходите на
физическите
лица, което
може да
подобри
положението
на хората с
ниски
трудови
доходи. Данъчната
тежест върху
несемейните
хора с ниски
доходи е една
от
най-големите
в ЕС.
Критериите
за
допустимост
по Закона за
защита на работните
места
останаха по
същество
непроменени,
въпреки че
значителна
част от работниците
с ниски
трудови
доходи
остават извън
обхвата на
мярката. Важно
ще бъде да се
извърши
оценка на
въздействието
и на
разходната
ефективност
на схемата,
както и при
необходимост
тя да се
адаптира,
така че да се
подобри
капацитетът
ѝ да
увеличава
броя на заетите
лица.
Известен
напредък бе
отбелязан
при пренасочването
на данъчното
облагане от
труда към
екологичните
данъци, но са
необходими допълнителни
мерки. След
многократни
отлагания в
миналото
постепенно
се въвежда
онлайн
връзката на
касовите
апарати с данъчната
администрация.
В Унгария
обаче степента
на
неспазване
на данъчното
законодателство
продължава
да е висока, с
устойчиво
равнище на
недекларирания
труд и на разликата
между
потенциалните
и
действителните
приходи от
ДДС. Мерките
за контрол
следва да се
засилят,
особено с цел
да се подобри
ефективността
на борбата с
измамите с
ДДС.
(13)
Младежката
безработица
намаля през
2013 г., докато
процентът на
младите хора,
които не работят,
не учат и не
се обучават,
се увеличи.
Предприеманите
мерки биха
могли да
достигнат до повече
хора, ако се
осигури
ефективна
координация
на клоновете
на
публичната
служба по
заетостта с
образователните
институции и
местните
заинтересовани
страни. Започна
процесът по
изграждане
на капацитет в
публичната
служба по
заетостта,
включително
подготовката
на система за
профилиране
на клиентите,
а активните
политики по
заетостта за отворения
пазар на
труда следва
да бъдат подложени
на оценка по
отношение на
ефективността
и
ефикасността
си и при
нужда да бъдат
адаптирани с
цел да се
подобри
достъпът до
пазара на
труда на
някои групи в
неравностойно
положение.
Компонентът
„активизиране“
в различните
мерки на
пазара на
труда и социални
мерки
(схемата за
наемане на
работа в
публичния
сектор,
обезщетенията
за безработица
и социалното
подпомагане)
трябва да бъде
подсилен.
Схемата за
наемане на
работа в
публичния
сектор
привлича
по-голямата част
от наличните
за мерки в
областта на
заетостта
бюджетни
средства, но
през 2013 г. по-малко
от 10 % от
участниците
в схемата са
били в
състояние да
се върнат в
отворения
пазар на
труда след
излизане от
нея. Това повдига
въпроса дали
тази схема не
трябва да се
адаптира,
например
чрез
изграждане
на по-силни
връзки с
активизирането,
обучението и
подкрепата
за търсене на
работа, така че
да се осигури
по-трайно
въздействие
върху
заетостта.
Участието на
жените в
пазара на
труда беше
насърчено
посредством
по-голяма
гъвкавост в
системата на
платения отпуск
за
отглеждане
на дете и
осигуряване
на капацитет
за грижи за
децата, но са
нужни допълнителни
усилия, тъй
като
заетостта сред
жените
продължава
да е под 60 %.
Периодът на допустимост
за
получаване
на
обезщетения за
безработица
е по-кратък
от средното
време,
необходимо
на търсещите
работа да
намерят
такава. Броят
на
изложените
на риск от бедност
или социално
изключване
хора в Унгария
непрекъснато
расте и
понастоящем
представлява
почти една
трета от
цялото население.
Бедността
продължава
да засяга непропорционално
групите в
неравностойно
положение,
по-специално
децата и
ромите. Прилага
се
национална
стратегия за
социално приобщаване,
но мерките на
политиката в
повечето
области не
допринасят
системно за
целите, определени
в тази
стратегия. За
да се намали
действително
бедността, са
необходими
интегрирани
и
рационализирани
мерки на
политиката.
(14)
Бизнес
средата в
Унгария се
характеризира
с чести
промени в
нормативната
уредба и с ограничена
конкуренция
във все
по-голям брой
сектори. Бяха
въведени
нови бариери
в сектора на
услугите, а
съществуващите
не бяха
отстранени
(например по
отношение на
аптеките,
управлението
на
отпадъците,
мобилните
плащания,
търговията
на дребно с
тютюн и учебници).
Общите
инвестиции
намаляха
особено
силно в
секторите, в
които през
последните
години бяха
наложени
допълнителни
секторни
данъци. Между
2010 и 2013 г.
номиналните
инвестиции
намаляха с 44 %
в сектора на
енергетиката,
с 28 % в сектора
на финансите
и с 18 % в този на
комуникациите,
докато като
цяло се
увеличиха с
3,4 %. Известен
напредък бе
отбелязан в
подобряването
на
конкуренцията
при
обществените
поръчки, но
са необходими
допълнителни
усилия.
Например, ако
се използват
по-често
електронни
обществени
поръчки, може
да се
реализират
значителни
икономии на
разходи, да
се подобри
прозрачността
на
обществените
поръчки и да
се увеличи
конкуренцията.
Бяха
предприети стъпки
за въвеждане
на стратегии
за съблюдаване
на етични
норми и за
насърчаване
на по-добри
стандарти за
прозрачност
в публичната
администрация,
но за
ефективно
справяне с корупцията
са
необходими
допълнителни
усилия.
(15)
Нараства
дялът на
преждевременно
напускащите
училище, а
приемането
на стратегия
за предотвратяване
на това
явление се
отлага многократно.
Необходими
са
по-нататъшни
усилия, за да
се
предоставят
на учениците
основни
умения,
знания и
квалификации,
които са от
значение за
пазара на
труда.
Равният достъп
до общо
качествено
образование
продължава
да е основен
проблем за
децата в
неравностойно
положение,
по-специално
за ромите. С
цел да се
съкрати все
още трудният
преход от
образователната
система към
пазара на труда,
бе приет нов
закон за
професионалното
обучение, с който,
наред с
другото, се въвежда
нов „двоен
модел“,
като
въздействието
на закона
трябва да бъде
следено
внимателно.
(16)
През 2013 и
2014 г. Унгария
продължи да
прилага намаления
на цените на
електроенергията
и газа за
крайните
потребители.
Съчетани с допълнителната
данъчна
тежест върху
енергийните
дружества,
тези
намаления на
цените
повлияха
отрицателно
на възможностите
на
доставчиците
на енергия да
си възстановят
разходите,
както и на
инвестициите
в
енергетиката
и на
поддръжката
на мрежата.
Понастоящем
енергоемкостта
на домакинствата
е сред
най-високите
в ЕС, а
енергийната
ефективност
би могла да
бъде
подобрена,
особено в
жилищния
сектор.
Липсата на
независимост
на
енергийния
регулатор
при
определянето
на условията
и тарифите за
достъп до мрежата
все още
поражда
загриженост.
Предприети
бяха някои
стъпки за
рационализиране
на организацията
на
предприятията
за обществен
транспорт, но
устойчивостта
би могла да
се подобри
допълнително
чрез
оптимизиране
на
оперативните
разходи и
промяна на тарифната
система.
(17)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на икономическата
политика на
Унгария. Тя
извърши
оценка на
програмата
за
конвергенция
и на
националната
програма за
реформи. Комисията
взе предвид
не само
тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и социално-икономическа
политика в
Унгария, но и
тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид на
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнището на
ЕС към
бъдещите
национални
решения.
Препоръките
ѝ в
рамките на
европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1—7
по-долу.
(18)
С оглед
на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
конвергенция
на Унгария,
като становището
му[8]
е изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(19)
С оглед
на
задълбочения
преглед,
направен от
Комисията, и
на тази
оценка Съветът
разгледа
националната
програма за
реформи и
програмата
за
конвергенция.
Неговите
препоръки по
член 6 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 са
изразени
по-специално
в препоръки 1, 2, 3
и 5 по-долу,
ПРЕПОРЪЧВА
на Унгария да
предприеме
следните
действия през
периода 2014—2015 г.:
1.           Да
засили
бюджетните
мерки за 2014 г. с
оглед на
очертаващата
се разлика от
0,9 % от БВП спрямо
изискванията
по Пакта за
стабилност и
растеж, а
именно
правилото за
намаляване
на дълга, въз
основа на
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г. През 2015 г.
и след това
да укрепи значително
бюджетната
стратегия,
така че да се
гарантират
постигането
на
средносрочната
цел и
изпълнението
на
изискванията
за намаляване
на дълга с
цел да се
осигури
трайно
намаляване
на
съотношението
на консолидирания
държавен
дълг към БВП.
Да подсили
още повече
обвързващия
характер на
средносрочната
бюджетна
рамка чрез
системен
последващ
мониторинг
на спазването
на числови
фискални
правила и
чрез използване
на коригиращи
механизми. Да
подобри
прозрачността
на
публичните
финанси,
включително
чрез
разширяване
на
задължителните
компетенции
на Фискалния
съвет, като
изиска изготвянето
на редовни
макрофискални
прогнози и
оценки на
бюджетното
въздействие
на важните
предложения
за политики.
2.           Да
съдейства за
възстановяването
на нормалните
кредитни
потоци за
икономиката,
наред с
другото чрез
подобряване
на замисъла и
намаляване
на тежестта
на данъците,
налагани на
финансовите
институции.
Да коригира
данъка върху
финансовите
трансакции с
цел да се
избегне
отклоняването
на
спестяванията
от банковия
сектор и да
увеличи
стимулите за
използване
на електронни
плащания. Да
проучи и
премахне пречките
за
оздравяването
на портфейла,
наред с
другото чрез
въвеждане на
по-строги правила
за ресурсно
обезпечаване
за
преструктурираните
кредити, чрез
премахване
на пречките
за
реализирането
на
обезпечение,
както и чрез
ускоряване
на
производството
по несъстоятелност
и чрез
увеличаване
на ефективността
му. Във
връзка с това
да провежда
тесни консултации
със
заинтересованите
страни относно
новите
инициативи
на
политиката и
да гарантира,
че тези
инициативи
са добре насочени
и не
увеличават
моралния
риск за заемополучателите.
Да засили още
повече финансовото
регулиране и
надзор.
3.           Да
осигури стабилна,
по-балансирана
и
рационализирана
система за
корпоративно
данъчно
облагане, включително
като
постепенно
премахне секторните
данъци с
изкривяващ
ефект. Да
намали
данъчната
тежест върху
лицата с
ниски трудови
доходи, наред
с другото
чрез подобряване
на ефективността
на
екологичните
данъци. Да увеличи
мерките за
подобряване
на спазването
на данъчното
законодателство,
по-специално
за
намаляване
на измамите с
ДДС, и да
намали
общите
разходи,
свързани с
това спазване.
4.           Да
засили добре
насочените
мерки за активна
политика по
заетостта,
наред с другото
като ускори
въвеждането
на системата за
профилиране
на клиентите
на публичната
служба по
заетостта. Да
въведе
планираната
мрежа за
наставничество
на младежите
и да я
координира с
образователните
институции и
местните
заинтересовани
страни с цел
достигане до
по-широк кръг
лица. Да
извърши
преглед на
схемата за
наемане на
работа в
публичния
сектор, при
който
преглед да се
оцени доколко
ефективно тя
помага на
хората да намерят
последваща
работа, и да
засили
допълнително
компонентите
ѝ, целящи
активизиране.
Да обмисли
възможността
за
увеличаване на
периода на
допустимост
за
обезщетенията
за
безработица,
като се
вземат
предвид средното
време,
необходимо
за намиране
на нова
работа, и
връзката с
мерките за
активизиране.
Да подобри
адекватността
и обхвата на
социалното
подпомагане,
като
същевременно
засили
връзката с
активизирането.
С цел борба с
бедността да
предприеме
рационализирани
и
интегрирани
мерки на
политиката, с
които да
намали
съществено
бедността,
особено сред
децата и
ромите.
5.           Да
стабилизира
регулаторната
рамка и да насърчи
конкуренцията
на пазара,
наред с другото
чрез
премахване
на бариерите
в сектора на
услугите. Да
предприеме
по-амбициозни
мерки за
увеличаване
на
конкуренцията
и на
прозрачността
при обществените
поръчки,
включително
въвеждането
на
електронни
обществени
поръчки, и за
допълнително
намаляване
на
корупцията и
на общата
административна
тежест.
6.           Да
приложи
национална
стратегия за
предотвратяване
на
преждевременното
напускане на
училище, като
обърне
специално
внимание на
напускащите професионалното
образование
и обучение. Да
въведе
системен
подход за
намаляване на
сегрегацията
в
образованието
и да насърчи
приобщаващото
общо
образование
за групите в
неравностойно
положение,
по-специално
за ромите. Да
подкрепи
прехода
между
различните
етапи на
образованието
и към пазара
на труда и да
следи
отблизо
изпълнението
на реформата
на
професионалното
обучение. Да
извърши
реформа на
висшето
образование,
която да даде
възможност
за
увеличаване
на броя на завършилите
висше
образование,
особено сред
учащите се,
които са в
неравностойно
положение.
7.           Да
извърши
преглед на
въздействието
на регулирането
на цените на
енергията
върху стимулите
за
инвестиране
и върху
конкуренцията
на пазарите
на
електроенергия
и газ. Да
предприеме
по-нататъшни
стъпки за
осигуряване
на
независимостта
на
националния
регулатор
при
определянето
на тарифите и
условията за
достъп до
мрежата. Да
предприеме
мерки за
увеличаване
на
енергийната ефективност,
особено в
жилищния
сектор. Да повиши
допълнително
устойчивостта
на транспортната
система,
наред с
другото чрез
намаляване
на
оперативните
разходи и
чрез преглед
на тарифната
система на
държавните
предприятия
в
транспортния
сектор.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               ОВ L 306, 23.11.2011 г.,
стр. 25.
[3]               COM(2014) 418 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 и P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 85 final.
[8]               Съгласно член
9, параграф 2 от Регламент (ЕО) №
1466/97 на Съвета.


title: 2008/454/ЕО: Препоръка на Комисията от 30 май 2008 година относно мерки за ограничаване на рисковете от веществата натриев хромат, натриев бихромат и 2,2′,6,6′-тетрабромо-4,4′-изопропилидендифенол (тетрабромобисфенол А) (нотифицирано под номер C(2008) 2256) (Текст от значение за ЕИП)

text:
               18.6.2008

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 158/62

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА

   от 30 май 2008 година
   относно мерки за ограничаване на рисковете от веществата натриев хромат, натриев бихромат и 2,2′,6,6′-тетрабромо-4,4′-изопропилидендифенол (тетрабромобисфенол А)
   (нотифицирано под номер C(2008) 2256)
   (текст от значение за ЕИП)
   (2008/454/ЕО)
   КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
   като взе предвид Регламент (ЕИО) № 793/93 на Съвета от 23 март 1993 г. относно оценка и контрол на рисковете от съществуващите вещества (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               В рамките на Регламент (ЕИО) № 793/93 следните вещества са определени като приоритетни вещества за оценка в съответствие с Регламент (ЕО) № 143/97 на Комисията (2) и Регламент (ЕО) № 2364/2000 на Комисията (3), отнасящи се съответно до третия и четвъртия списък на приоритетни вещества, както е предвидено в Регламент (ЕИО) № 793/93:

                           —

                           натриев хромат,

                           —

                           натриев дихромат,

                           —

                           2,2′,6,6′-тетрабромо-4,4′-изопропилидендифенол (тетрабромобисфенол А).

               (2)

               Държавите-членки, определени за докладчици съгласно Регламент (ЕИО) № 793/93 и Регламент (ЕО) № 143/97, извършиха дейности по оценка на рисковете за хората и околната среда от тези вещества съгласно Регламент (ЕО) № 1488/94 на Комисията от 28 юни 1994 г. за установяване на принципите за оценка на рисковете за хората и околната среда от съществуващи вещества съгласно Регламент (ЕИО) № 793/93 на Съвета (4) и предложиха стратегия за ограничаване на рисковете.

               (3)

               Бяха проведени консултации с Научния комитет по токсичност, екотоксичност и околна среда (SCTEE) и Научния комитет по рисковете за здравето и околната среда (SCHER) и те дадоха становища по отношение на оценките на рисковете, извършени от докладчиците. Становищата бяха публикувани на интернет адреса на горепосочените комитети.

               (4)

               Резултатите от оценката на рисковете и последващите резултати от стратегиите за ограничаване на рисковете бяха представени в съответното Съобщение на Комисията (5).

               (5)

               Въз основа на тази оценка е уместно да се препоръчат някои мерки за ограничаване на рисковете от определени вещества.

               (6)

               Препоръчаните мерки за ограничаване на рисковете за работниците следва да бъдат разглеждани в рамките на законодателството за закрила на работниците, за което се смята, че осигурява адекватна рамка за ограничаване до необходимата степен на рисковете от съответните вещества.

               (7)

               Мерките за ограничаване на рисковете, предвидени в настоящата препоръка, са в съответствие със становището на Комитета, учреден съгласно член 15, параграф 1 от Регламент (ЕИО) № 793/93,

         ПРЕПОРЪЧВА:
   РАЗДЕЛ 1
   НАТРИЕВ ХРОМАТ

         (CAS № 7775-11-3; Einecs № 231-889-5)

   Мерки за ограничаване на рисковете за работниците (1) и за околната среда (2, 3, 4, 5, 6)

               1.

               Работодателите, използващи съединения на хром (VI) в производството на пигменти и багрила, в създаването на продукти за обработка на метали, при електролизната метализация и като фиксатори в оцветяването на вълна, следва да вземат под внимание всички специфични за сектора насоки, разработени на национално равнище, които се основават на практическите насоки с незадължителен характер, съгласно член 12, параграф 2 от Директива 98/24/ЕО на Съвета (6).

               2.

               В разрешенията, издавани по силата на Директива 2008/1/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), компетентните органи в съответните държави-членки следва да определят условия, норми за допустими емисии или еквивалентни параметри или технически мерки по отношение на хром (VI), за да бъдат съответните инсталации експлоатирани в съответствие с най-добрите налични техники (наричани по-долу „НДНТ“), като се отчитат техническите характеристики на съответните инсталации, тяхното географско положение и местните условия на околната среда.

               3.

               Държавите-членки следва да контролират внимателно прилагането на НДНТ по отношение на хром (VI) и да докладват на Комисията за всички значими факти в рамките на обмяната на информация за НДНТ.

               4.

               За улесняване на издаването на разрешения и на мониторинга съгласно Директива 2008/1/ЕО хром (VI) следва да бъдат включен в текущите работи по разработването на насоки за НДНТ.

               5.

               Местните емисии в околната среда следва, когато е необходимо, да се контролират от национални правила, за да се гарантира, че няма да има рискове за околната среда.

               6.

               За водоемите, в които емисиите на хром (VI) могат да доведат до рискове, съответната(ите) държава(и)-членка(и) определя(т) стандарти за качество на околната среда (наричани по-долу „EQS“), както и националните мерки за намаляване на замърсяването за постигане на тези стандарти през 2015 г. в съответствие с Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8).

         РАЗДЕЛ 2
   НАТРИЕВ ДИХРОМАТ

         (CAS № 10588-01-9; Einecs № 234-190-3)

   Мерки за ограничаване на рисковете за работниците (7) и за околната среда (8, 9, 10, 11, 12)

               7.

               Работодателите, използващи съединения на хром (VI) в производството на пигменти и багрила, в създаването на продукти за обработка на метали, при електролизната метализация и като фиксатори в оцветяването на вълна, следва да вземат под внимание всички специфични за сектора насоки, разработени на национално равнище, които се основават на практическите насоки с незадължителен характер съгласно член 12, параграф 2 от Директива 98/24/ЕО.

               8.

               В разрешенията, издавани по силата на Директива 2008/1/ЕО, компетентните органи в съответните държави-членки следва да определят условия, норми за допустими емисии или еквивалентни параметри или технически мерки по отношение на хром (VI), за да бъдат съответните инсталации експлоатирани в съответствие с НДНТ, като се отчитат техническите характеристики на съответните инсталации, тяхното географско положение и местните условия на околната среда.

               9.

               Държавите-членки следва да контролират внимателно прилагането на НДНТ по отношение на хром (VI) и да докладват на Комисията за всички значими факти в рамките на обмяната на информация за НДНТ.

               10.

               За улесняване на издаването на разрешения и на мониторинга съгласно Директива 2008/1/ЕО хром (VI) следва да бъдат включен в текущите работи по разработването на насоки за НДНТ.

               11.

               Местните емисии в околната среда следва, когато е необходимо, да се контролират от национални правила, за да се гарантира, че няма да има рискове за околната среда.

               12.

               За водоемите, в които емисиите на хром (VI) могат да доведат до рискове, съответната(ите) държава(и)-членка(и) определя(т) стандарти за качество на околната среда, както и националните мерки за постигане на тези стандарти през 2015 г. в съответствие с Директива 2000/60/ЕО.

         РАЗДЕЛ 3
   2,2′,6,6′-ТЕТРАБРОМО-4,4′-ИЗОПРОПИЛИДЕНДИФЕНОЛ (ТЕТРАБРОМОБИСФЕНОЛ А)

         (CAS № 79-94-7; Einecs № 201-236-9)

   Мерки за ограничаване на рисковете за околната среда (13, 14)

               13.

               В разрешенията, издавани по силата на Директива 2008/1/ЕО, компетентните органи в съответните държави-членки следва да определят условия, норми за допустими емисии или еквивалентни параметри или технически мерки по отношение на тетрабромобисфенол А, за да бъдат съответните инсталации експлоатирани в съответствие с НДНТ, като се отчитат техническите характеристики на съответните инсталации, тяхното географско положение и местните условия на околната среда.

               14.

               Местните емисии на тетрабромобисфенол А в околната среда следва, когато е необходимо, да се контролират чрез национални разпоредби, за да се гарантира, че няма да има рискове за околната среда.

         РАЗДЕЛ 4
   АДРЕСАТИ

               15.

               Адресати на настоящата препоръка са всички сектори, които внасят, произвеждат, транспортират, съхраняват, изготвят препарати или извършват друга обработка, използват, обезвреждат или възстановяват разглежданите вещества, както и държавите-членки.

      Съставено в Брюксел на 30 май 2008 година.

            За Комисията

         Stavros DIMAS

            Член на Комисията

      (1)  ОВ L 84, 5.4.1993 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) № 1882/2003 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 284, 31.10.2003 г., стр. 1).

      (2)  ОВ L 25, 28.1.1997 г., стр. 13.

      (3)  ОВ L 273, 26.10.2000 г., стр. 5.

      (4)  ОВ L 161, 29.6.1994 г., стр. 3.

      (5)  ОВ C 152, 18.6.2008 г., стр. 11.

      (6)  ОВ L 131, 5.5.1998 г., стр. 11. Директива, изменена с Директива 2007/30/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 165, 27.6.2007 г., стр. 21).

      (7)  ОВ L 24, 29.1.2008 г., стр. 8.

      (8)  ОВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1. Директива, последно изменена с Директива 2008/32/ЕО (ОВ L 81, 20.3.2008 г., стр. 60).


				|

		52013DC0354

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Дания за 2013 г. и за представяне на становище на Съвета относно конвергентната програма на Дания за 2012―2016 г. /* COM/2013/0354 final - 2013/ () */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Дания за 2013 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета относно
конвергентната
програма на
Дания за 2012―2016 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 9,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на
Европейския
парламент и
на Съвета от 16
ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[4],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       На 26
март 2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на
икономическите
политики,
която
стратегия ще
се
съсредоточи
върху
ключовите
области, в
които е
необходимо
да се
предприемат действия
за
повишаване
на
потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)       На 13
юли 2010 г. въз
основа на
предложенията
на Комисията
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.), а
на 21 октомври 2010
г. прие
решение
относно насоките
за
политиките
на държавите
членки по
заетостта[5], като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националната
си
икономическа
политика и
политика по
заетостта.
(3)       На 29
юни 2012 г.
държавните и
правителствените
ръководители
съвет взеха
решение
относно Пакт
за растеж и
работни
места, с
който се предоставя
съгласувана
рамка за
действие на
равнището на
отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се
използват
всички
възможни
лостове,
инструменти и
политики. Те
взеха
решение
относно
действията,
които да
бъдат
предприети
на равнище
държави
членки, като
изразиха
пълната си ангажираност
с
постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на специфичните
за държавите
препоръки.
(4)       На 6
юли 2012 г.
Съветът прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Дания за 2012 г. и
даде
становището
си относно
актуализираната
конвергентна
програма на
Дания за
периода 2011—2015 г.
(5)       На 28
ноември 2012 г.
Комисията
прие
годишния
обзор на растежа[6], с
което
постави
началото на
европейския
семестър за 2013
г.      за
координация
на
икономическите
политики. Въз
основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
прие също на 28
ноември 2012 г.
Доклад за
механизма за
предупреждение[7], в
който беше
посочено, че
Дания е една
от държавите
членки, за
които ще се
извърши задълбочен
преглед.
(6)       На 14
март 2013 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
бюджетна
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от продължаване
на
диференцирана
бюджетна
консолидация,
благоприятстваща
растежа,
възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на
заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на
публичната
администрация.
(7)       На 10
април 2013 г.
Комисията
публикува
резултатите
от
задълбочения
преглед[8] за
Дания,
извършен
съгласно
член 5 от
Регламент (ЕС)
№ 1176/2011 относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси.
Анализът на
Комисията
дават
основание да
се заключи,
че в Дания са
налице
макроикономически
дисбаланси,
въпреки че те
не са прекомерни.
(8)       На 30
април 2013 г.
Дания
представи
своята
конвергентна
програма за 2013
г., която
обхваща
периода
2012―2016 г., и своята
националната
програма за
реформи за
2013 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(9)       Съгласно
извършената в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 оценка
на
конвергентната
програма за 2013
г. Съветът е на
мнение, че
макроикономическият
сценарий, въз
основа на
който са
изготвени
бюджетните
прогнози в
програмата, е
реалистичен. Сценарият,
който
предвижда
ръст на БВП
от 0,7 % и 1,6 % през 2013 г.
и 2014 г., е до
голяма
степен в съответствие
с прогнозата
на Комисията
от пролетта
за 0,7 % и 1,7 %.
Програмата
очертава бюджетна
стратегия,
която се
стреми към
коригиране
на
прекомерния
дефицит и
изпълнение
на средносрочната
бюджетна цел
(СБЦ) за
структурен
дефицит, не
по-голям от 0,5 %
от БВП, през 2013
г., което отразява
целите на
пакта. В
програмата
се поставя за
цел
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет да
бъде 1,7% от БВП
през 2013 г. и 1,8% през
2014 г., което
съответства
на крайния
срок по ППД,
предложен от
Комисията.
Средногодишната
фискална
корекция
през периода
2011—2013 г., въз
основа на
изчисленията
на
структурното
бюджетно салдо,
съответства
на
препоръката
на Съвета по
процедурата
при
прекомерен
дефицит.
Очакванията
са реалните
държавни
разходи (с
включени
дискреционни
мерки по
отношение на
приходите) да
не растат
през 2013 г., а през
2014 г. да бъдат с
растеж от 0,4 %),
като по този
начин
съответстват
на целевия
показател за
разходите и
през двете
години.
Публичните
финанси на
Дания са като
цяло стабилни
и държавата
вече е
достигнала
своята СБЦ.
Тъй като
държавата
обаче има
застаряващо
население и
амбициозни
социални политики,
от основно
значение за
Дания е поддържането
на стабилна и
устойчива
рамка на фискалните
политики и
запазването
на дефицита
под
посочената в
Договора
референтна
стойност от
3 % от БВП.
(10)     През
2012 г. Дания
завърши
реформата на
схемите за
пенсиониране
по
инвалидност
и за субсидирана
заетост (flex-job),
като тя влезе
в сила на 1 януари
2013 г. Тези
реформи
представляват
важни мерки
за
подобряване
на
предлагането
на работна
ръка в Дания.
Въпреки това,
подобряването
на
пригодността
за заетост на
тези, които
са
най-отдалечени
от пазара на
труда, включително
хората с
мигрантски
произход,
трайно
безработните
и
нискоквалифицираните
работници,
продължава
да бъде
предизвикателство.
Като се
признава
амбициозната
програма за реформи
на датското
правителство,
е важно да се
гарантира, че
известният
датския модел
на „гъвкава
сигурност“
продължава
да способства
за плавния
преход от
безработица към
работа, като
в същото
време
ограничава маргинализирането
и социалното
изключване. В
това
отношение е
важна ролята
на образованието,
обучението и
повишаването
на квалификацията.
(11)     Образованието
е с основание
ясен приоритет
за Дания.
Необходими
са обаче
постоянни усилия
за
подобряване
на качеството
и
ефективността
на разходите
на нейните системи
на
образование
и обучение,
включително
чрез
осъществяване
на
започнатите реформи.
Предложената
реформа на
системата на
основното и
средното
образование
е в правилната
посока и може
да се очаква
нейното положително
въздействие
върху
ефективността
на разходите
на
училищната
система и качеството
на
образованието,
включително
върху нивата
на
успеваемост
на учениците.
Що се отнася
до
професионалното
обучение, датското
правителство
предприе
стъпки за подобряване
на
качеството
на
професионалното
обучение за
младите хора
и
осигуряване
на необходимите
места за
чиракуване в
частния
сектор.
Учреден е
комитет с
участието на
правителството,
общините,
регионите и
социалните партньори
с цел да се
намери
постоянно
решение за
осигуряване
на
необходимите
възможности
за
чиракуване и
повишаване
на качеството
на
професионалното
образование
и обучение
(ПОО).
Намирането
на трайни и
амбициозни
решения
както за
липсата на
места за
чиракуване,
така и за
високия дял
на младежите,
които преждевременно
напускат
системата за
професионалното
обучение,
действително
ще подготви
Дания
по-добре за
бъдещото
търсене на
умения на
пазара на
труда и ще
подобри
показателите
на
производителността.
(12)     Дания
би могла да
генерира
по-висок
икономически
растеж чрез
премахване
на пречките
пред конкуренцията
при местните
услуги и
услугите на
дребно, като
се има
предвид
значението
на този
сектор в
датската
икономика.
През 2012 г.
датското
правителство
представи
новия закон
за
конкуренцията,
което
представлява
важна стъпка
в правилната
посока.
Изменението
на
законодателството
в областта на
конкуренцията
въведе
по-ефективни
механизми за
прилагането
на нормите на
конкурентното
право, което
напълно
отговаря на
съответната
част от
препоръката
за 2012 г. Независимо
от това,
повече може
да бъде
направено, за
да се
гарантира
ефективността
на мерките, предприети
в областта на
секторните и
публичните
услуги, за
насърчаване
на конкуренцията
и доброто
функциониране
на пазара. Различните
политически
инициативи в
тази област
са все още на
ранен етап и
са
необходими
непрекъснати
усилия, за да
се осигури
ефективно
изпълнение.
(13)     Стабилността
на
финансовата
система продължава
да буди
безпокойство
в Дания. През изминалата
година беше
направен
основен анализ
на
задлъжнялостта
на
домакинствата
на
национално
равнище и на равнището
на ЕС с цел
оценка на
заплахите за
финансовата
и
икономическата
стабилност.
За момента
рисковете за
финансовата
стабилност
изглеждат
овладени, но
се нуждаят от
непрекъснато
наблюдение.
Датските органи
предприеха
редица мерки
за
подобряване
на устойчивостта
на
ипотечната
кредитна
система. Те
включват
схема за
етикетиране
по отношение
на риска на
жилищните
ипотечни заеми
и
ограничения
на заемите с
променлива лихва
и/или заемите
с разсрочено
плащане. Институциите,
предоставящи
ипотечни
кредити, предприеха
по собствена
инициатива
мерки, които
да
гарантират
предоставянето
на допълнително
обезпечение.
Всички тези
мерки са в
правилната
посока, но ще
бъде
необходимо внимателното
им следене,
за да се
установи дали
имат желания
ефект. Комисията
ще проучи редовните
доклади на
Дания
относно
въздействието
на мерките,
предприети в
тази връзка.
С течение на
времето
системата на
данъчното
облагане на
недвижимата
собственост в
Дания ще
трябва да
бъде
изменена, за
да се намалят
изкривяванията
и укрепят
антицикличните
ѝ
характеристики.
(14)     В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Дания. Тя
извърши
оценка на
конвергентната
програма и
националната
програма за
реформи и представи
задълбочен
преглед. Тя
взе предвид не
само тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика, но
и тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид на
необходимостта
от засилване
на
цялостното икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез принос
на равнище ЕС
към бъдещите
решения на
държавите
членки.
Препоръките
ѝ в рамките
на
европейския
семестър са
изразени в препоръки 1―3
по-долу.
(15)     С
оглед на тази
оценка
Съветът
разгледа конвергентната
програма на
Дания, като
становището[9] му е
изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(16)     С
оглед на
задълбочения
преглед,
направен от
Комисията, и
тази оценка
Съветът
разгледа
националната
програма за
реформи и конвергентната
програма на
Дания.
Неговите препоръки
по член 6 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
относно предотвратяването
и
коригирането
на макроикономическите
дисбаланси
са изразени в
препоръка 4
по-долу.
ПРЕПОРЪЧВА
на Дания да
предприеме
следните
действия
през периода
2013—2014 г.:
1.           Да
прилага
предвидената
бюджетна
стратегия
през 2013 г., така
че да гарантира
коригирането
на
прекомерния
дефицит до 2013 г.
Освен това да
прилага
бюджетната
стратегия за
2014 г. и след
това, за да
гарантира
адекватна
бюджетна
корекция за
придържане
към
средносрочната
бюджетна цел.

2.           Да
предприеме
по-нататъшни
стъпки за
подобряване
на
пригодността
за заетост на
хората,
маргинализирани
по отношение
на пазара на
труда,
включително
на хората с
мигрантски
произход,
трайно
безработните
и нискоквалифицираните
работници. Да
подобри качеството
на
професионалното
обучение с
цел
намаляване
на броя на
отпадналите
и увеличаване
на
възможностите
за чиракуване.
Да осъществи
реформата на
началното и средното
образование,
за да повиши
нивата на
успеваемост
и подобри
ефективността
на разходите
на
образователната
система.
3.           Да
продължи
усилията за
премахване
на пречките
пред
конкуренцията
в сектора на
услугите,
включително
в сектора на
търговията
на дребно и
строителния
сектор, както
и за
засилване на
ефективността
на предоставянето
на публични
услуги.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               ОВ L 306, 23.11.2011 г.,
стр. 25.
[3]               COM(2013) final [to be updated with 2013 ref.].
[4]               P7_TA(2013)0052 и P7_TA(2013)0053.
[5]               Решение
2012/238/ЕС на
Съвета от 26
април 2012 г.
[6]               COM(2012) 750
окончателен.
[7]               COM(2012) 751
окончателен.
[8]               SWD (2013) хх
окончателен.
[9]               Съгласно
член 9,
параграф 2 от
Регламент (EО) № 1466/97
на Съвета.