               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 258 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Ирландия за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Ирландия за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Ирландия за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Ирландия за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Европейския икономически и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет се съгласи с предложението на Комисията да се стартира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки. Заедно те образуват „интегрираните насоки“, които държавите членки бяха приканени да вземат предвид в националните си икономически политики и политики по заетостта.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно националната програма за реформи на Ирландия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013
                  5
                Комисията представи становището си по проекта на бюджетен план на Ирландия за 2015 г
                  6
               .

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа,
                  7
                с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2015 г. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  8
               , в който беше посочено, че Ирландия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува доклада си за Ирландия за 2015 г
                  9
               . В него бе оценен напредъкът на Ирландия при изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за страната включва и резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Ирландия е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват решителни политически действия и мониторинг. По-специално, през 2013 г. Ирландия приключи програмата за финансова помощ на ЕС и МВФ и понастоящем е обект на последващ надзор по линия на тази програма и на европейския семестър. Въпреки значителното подобрение на икономическата перспектива, някои рискове продължават да изискват голямо внимание: големите равнища на задлъжнялост в частния и публичния сектор; оставащите предизвикателства пред финансовия сектор, по-специално по отношение на рентабилността на банките; и адаптирането на пазара на труда, белязан от висока структурна безработица.

               (7)На 29 април 2015 г. Ирландия представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)Понастоящем по отношение на Ирландия се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата си за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2015 г. в съответствие с определения от Съвета срок. След това правителството планира да достигне средносрочната цел — балансиран бюджет в структурно изражение — до 2019 г. Правителството планира да намали номиналния дефицит до 2,3 % от БВП през 2015 г. и да го превърне в излишък от 0,7 % от БВП през 2019 г. Според програмата за стабилност съотношението дълг/БВП се очаква да се понижи от 109,7 % през 2014 г. до 105,0 % от БВП през 2015 г. и постепенно до 89,4 % от БВП през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен през 2015 г. и реалистичен през 2016 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда навременна и трайна корекция на прекомерния дефицит до 2015 г. Фискалната корекция за периода 2011—2015 г. се очаква да бъде под препоръчаното подобрение, но размерът на дискреционните мерки, предприети в рамките на програмата и след това, съответства на изискваното. Ако се предположи навременно и трайно коригиране на прекомерния дефицит, съгласно предвиденото, за Ирландия ще се прилагат предпазните мерки от Пакта от 2016 г. нататък. Не са описани достатъчно подробно мерките в подкрепа на планираните цели за дефицита и за напредък към постигането на средносрочната цел от 2016 г. нататък. Поради това, въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., изглежда, че съществува риск от значително отклонение от изискваната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г. и ще са необходими допълнителни структурни мерки през тази година. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Ирландия да не се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)Данъчните реформи допринесоха за фискалната корекция, но съществува възможност за допълнително намаляване на нарушенията, за подобряване на ефективността на данъчната система и за увеличаване на растежа ѝ и на екологосъобразността ѝ. Данъчното облагане на недвижимото имущество бе превърнато в постоянен данък, но данъчната основа продължава да бъде относително тясна, тъй като някои видове нежилищно имущество продължават да бъдат извън данъчната мрежа. На данъчното облагане на труда липсва опростеност поради сложните социални вноски. Данъчните основи за данъците върху потреблението и околната среда са ограничени от намалени ставки и освобождавания. Нулевата ставка и намалените ставки за ДДС правят данъка по-малко ефективен от средното за ЕС и изглежда няма систематична оценка на такива данъчни разходи. Допълнително може да се подобри ефективността на данъчните инструменти за околната среда и да се отстранят субсидиите, вредящи на околната среда. Неотдавнашните промени в правилата за местожителството за данъчни цели са подходящи, въпреки че може да е необходимо време, за да се оцени ефектът им. През последните години бяха предприети значителни реформи на фискалната рамка. Очаква се новите правила и процедури, по-специално в средносрочната рамка за разходите, да предоставят защита срещу процикличната фискална политика и са от решаващо значение за фискалната устойчивост. Съгласно действащите правила обаче правителството разполага със значителна свобода на действие за промяна на таваните на разходите отвъд предварително определени непредвидени разходи, което отслабва средносрочните бюджетни планове.

               (10)Публичните разходи за здравеопазване са сравнително високи, въпреки че показателите за здравния статус на населението като цяло не са по-добри, отколкото в останалата част от ЕС. През последните години беше постигнато повишаване на ефективността. Здравната система се нуждае обаче от задълбочени структурни реформи за ограничаване на очакваното увеличение на разходите и за поддържането на добри здравни резултати в контекста на застаряването на населението. Ирландия има за цел да въведе универсална схема за здравно осигуряване от един стълб в средносрочен план и извършва реформи в рамките на стратегията за бъдещо здравеопазване. Осъществяват се междинни стъпки за въвеждане на всеобщо здравно осигуряване, за да се посрещнат някои от най-неотложните предизвикателства и да се подобри разходната ефективност. Ефективното разгръщане на инструменти на електронното здравеопазване, финансирането, основано на дейности, и подобряването на практиката по предписване на лекарствени продукти имат значителен потенциал за увеличаване на икономическата ефективност. В същото време продължава да съществува потенциал за намаляване на публичните разходи за лекарствени продукти, по-специално за патентовани лекарствени продукти, като тези разходи са значително над средните за ЕС.

               (11)Ирландия е една от страните в ЕС с най-голям дял на хората, живеещи в домакинства „с нисък интензитет на икономическа активност“. Това води до сериозни обществени предизвикателства и повишава риска от бедност сред децата. Понеже ниският интензитет на икономическа активност е особено сериозен сред домакинствата с един родител, делът на децата, живеещи в домакинства с нисък интензитет на икономическа активност, е почти три пъти над средната стойност за ЕС. Известен напредък бе постигнат при преодоляването на някои капани на икономическа неактивност чрез промяна в действието на някои социални плащания. Въпреки това достъпът до целодневни грижи за деца остава ограничен и скъп, което е пречка за участието в пазара на труда на жените и домакинствата с един родител.

               (12)С постигането на по-здрава макроикономическа среда цялостното състояние на МСП се подобри, но те са изправени пред много контрастни финансови положения; относително малка част все още страда от наследените проблеми и в тях са съсредоточени нуждите на сектора от допълнително намаляване на задлъжнялостта. Търсенето на кредити също показва признаци на възстановяване. МСП разчитат силно на банково финансиране за инвестициите, а небанковите източници на финансиране са относително слабо развити. С набирането на скорост на възстановяването и на възвръщането на местното търсене е вероятно да се увеличат ограниченията в предлагането, освен ако каналите за предоставяне на кредити не се възстановят по подходящ начин и не се разнообразят източниците на финансиране; това е от съществено значение за перспективите за инвестиции и растеж. Значителни политически инициативи бяха предприети в подкрепа на достъпа на МСП до финансиране и за предлагане на нови продукти с по-голяма продължителност. Те включват създаването на Стратегическата банкова корпорация в Ирландия (Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI), Ирландския фонд за стратегически инвестиционен фонд (Ireland Strategic Investment Fund (ISIF) и други схеми. Някои от тези схеми обаче до момента не бяха използвани много, а ефективността и въздействието на SBCI и ISIF и могат да бъдат преценени само в светлината на придобития опит.

               (13)Ирландия отбеляза добър напредък в преструктурирането, свиването и рекапитализацията на ирландските банки. Профилите на банките относно финансирането се върнаха към нормалното, а рентабилността продължава да се подобрява. Въпреки това наследените предизвикателства продължават да бъдат от съществено значение. Големият брой необслужвани кредити намалява твърде бавно и продължава да се отразява неблагоприятно на капацитета на банките да поддържат възстановяването на икономиката. Тези кредити представляват 23,2 % от общото количество на кредитите в трите основни местни банки през четвъртото тримесечие на 2014 г. — един от най-високите проценти в ЕС. Въпреки че банките продължават да изпълняват целите за преструктуриране на просрочените ипотечни кредити, просрочените кредити с най-дълъг срок (над 720 дни) продължават да се увеличат и нарастват до 9,8 % от общите салда по заеми през четвъртото тримесечие на 2014 г. Отбелязва се напредък в прилагането на устойчиви решения за преструктуриране; през април Централната банка на Ирландия изиска от банките да разполагат с въведени решения за повечето кредитополучатели до края на 2015 г. Банките разчитат обаче в значителна степен на стандартни техники на самоограничение, включващи разсрочване на плащането на главницата или лихвите, а не намаляването им. Банките също продължават да зависят в значителна степен от съдебни производства като начин за убеждаване на клиентите с просрочени кредити да предприемат действия. Планираното въвеждане на централен кредитен регистър напредва твърде бавно, въпреки че той е от ключово значение за подобряване на надзора, на процеса по сключване на договори за кредит и на управлението на риска.

               (14)Ситуацията на пазара на труда се подобри от 2013 г. насам, като бяха създадени нови работни места в частния сектор, а безработицата постоянно намаляваше. Въпреки това процентът на безработицата все още е висок и дългосрочната безработица продължава да буди сериозно безпокойство. Съществува риск част от цикличната безработица да се превърне в структурна, тъй като с ребалансирането на икономиката се появиха несъответствия между търсените и предлаганите умения. Младежката безработица продължава да бъде много по-висока, отколкото в периода преди кризата. Реформите за активизиране постигнаха значителен напредък през последните години, но продължават да съществуват някои опасения относно ефективността на съществуващите политики за активизиране и програми за обучение, както и на способността на службите по заетостта да постигат резултати в необходимия мащаб. Наскоро предприетата инициатива JobPath представлява положителна промяна; ефективността ѝ ще трябва да бъде проверена. В миналото допълнителното образование и системата за обучение не бяха ефективни в осигуряването на уменията, от които се нуждае ребалансираната икономика, а реформите бяха започнати едва наскоро.

               (15)Разходите за правни услуги продължават да бъдат по-високи и все още трябва да се коригират в съответствие с други професионални услуги. Корекцията е важна, тъй като правните услуги са принос към всички сектори на икономиката и цената им оказва влияние върху конкурентоспособността на Ирландия. Реформата на регулаторната рамка за правни услуги с оглед повишаване на конкуренцията и намаляване на разходите е отдавнашен проект, с който се ангажираха органите. Въпреки това не бе приет законът за регулиране на правните услуги, публикуван през 2011 г. В допълнение, действително намаляване на разходите може да се постигне само ако разпоредбите, свързани с подобряване на конкуренцията и намаляване на разходите на планираната регулаторна рамка, бъдат запазени и включени в наредбите, които ще бъдат издадени от Органът за регулиране на правните услуги, който предстои да бъде създаден. Следователно, Комисията ще продължи да наблюдава напредъка в тази област в рамките на европейския семестър.

               (16)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Ирландия и го публикува в доклада за 2015 г. Комисията извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и последващите мерки във връзка с препоръките, отправени до Ирландия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Ирландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 4 по-долу.

               (17)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Ирландия, като становището му
                  10
                е изразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу.

               (18)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 4 по-долу.

               (19)В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото. Ирландия следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки.

               ПРЕПОРЪЧВА на Ирландия да предприеме следните действия през 2015 г. и 2016 г.:

               1.Да гарантира трайна корекция на прекомерния дефицит през 2015 г. Да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната цел през 2016 г. Да използва извънредните печалби от икономическите и финансовите условия, които са по-добри от очакваното, за да ускори намалението на дефицита и дълга. Да ограничи съществуващите дискреционни правомощия за промяна на разходните тавани, надхвърлящи конкретните и предварително определени непредвидени разходи. Да разшири данъчната основа и да преразгледа данъчните разходи, включително за данъците върху добавената стойност.

               2.Да предприеме мерки за увеличаване на разходната ефективност на системата на здравеопазване, включително чрез намаляване на разходите за патентованите лекарства и чрез постепенно въвеждане на адекватни практики по предписване на лекарства. Да въведе финансиране, основано на дейности, в рамките на системата на здравеопазване.

               3.Да предприеме стъпки за увеличаване на интензитета на икономическа активност на домакинствата и да отстрани риска от бедност сред децата чрез постепенно намаляване на оттеглянето на обезщетенията и допълнителните плащания след връщане към заетост и чрез по-добър достъп до целодневни грижи за деца на достъпни цени.

               4.Да установи трайни решения за преструктуриране за по-голямата част от просрочените ипотечни кредити до края на 2015 г. и да засили мерките за мониторинг от страна на Централната банка на Ирландия. Да гарантира, че решенията за преструктуриране на заемите за МСП в затруднено положение и за остатъчните заеми за търговски недвижими имоти са устойчиви, като оцени допълнително резултатите на банките спрямо собствените им цели. Да предприеме необходимите стъпки, за да гарантира, че до 2016 г. функционира централен кредитен регистър.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 258.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8803 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 27 final.

                     (10)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 514 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Литва за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Литва за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно
                  програмата за стабилност на Литва за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който не беше посочено, че Литва ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета за икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март 2017 г.
                  6
               .

               (2)Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимовръзка между икономиките в икономическия и паричен съюз, Литва следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, която е отразена в препоръка 2 по-долу.

               (3)Докладът за Литва за 2017 г.
                  7
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Литва в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия, предприети във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Литва по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 27 април 2017 г. Литва представи своята национална програма за реформи за 2017 г., а на 28 април 2017 г. своята програма за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, което регулира ЕСИ фондовете
                  8
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми за ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки по отношение на прилагането на тези правила
                  9
               .

               (6)Спрямо Литва понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството планира подобрение в номиналното салдо от дефицит в размер на 0,4 % от БВП през 2017 г. до излишък от 1,3 % от БВП през 2020 г. Средносрочната бюджетна цел — дефицит от 1 % от БВП в структурно изражение — се планира да бъде спазена с марж през целия програмен период. Разрешеният план за корекции включва цялостната реформа на пенсионната система, считано от 2016 г. През 2017 г. той отразява допълнителните важни структурни реформи на пазара на труда и на пенсиите. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 40,2 % от БВП през 2016 г. до 33,8 % през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. В същото време мерки, необходими за постигане на планираните цели за излишъка от 2017 г. нататък, все още не са достатъчно конкретни.

               (7)В своята програма за стабилност за 2017 г. Литва поиска да се възползва от временно отклонение в размер на 0,5 % от БВП в рамките на предпазните мерки на ПСР съгласно „съвместно договорена позиция относно гъвкавостта в рамките на Пакта за стабилност и растеж“, одобрена от Съвета по икономически и финансови въпроси през февруари 2016 г. предвид планираното изпълнение на важни структурни реформи, които ще имат положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. По-специално, това се отнася до повишаване на устойчивостта на пенсионната система чрез засилено индексиране и постепенно увеличаване на пенсионния осигурителен стаж. Реформите обаче не успяха да създадат автоматична връзка между пенсионната възраст и очакваната продължителност на живота. Освен това реформите модернизират трудовите отношения чрез въвеждане на нови видове трудови договори, по-кратки периоди на предизвестие, по-ниски обезщетения при прекратяване на трудово правоотношение и по-гъвкаво работно време. С реформите също така се укрепва обхватът и адекватността на обезщетенията за безработица и на социалните обезщетения, разширява се обхватът на активните политики на пазара на труда и се намалява равнището на незаконното наемане на работа и на неосигурената заетост. Органите смятат, че реформите имат положително въздействие върху устойчивостта на публичните финанси чрез генерирането на средни годишни икономии на разходи за пенсии в размер до 3,8 % от БВП в дългосрочен план, като същевременно частта от реформата на пазара на труда може да увеличи средния годишен брой на наетите лице с до 10 %, което изглежда до голяма степен реалистично допускане. Следователно, ако бъде изцяло и своевременно изпълнена, тази реформа ще има положително въздействие върху устойчивостта на публичните финанси. Въз основа на това съгласно оценката към настоящия момент Литва отговаря на условията за поисканото временно отклонение през 2017 г., при условие че страната изпълнява договорените реформи по подходящ начин, което ще бъде проследено в рамките на европейския семестър. С оглед на необходимостта обаче да се гарантира, че минималният целеви показател продължава да се спазва (т.е. структурен дефицит от 1,5 % от БВП), и като се вземе предвид вече допуснатото отклонение съгласно клаузата за цялостната реформа на пенсионната система (около 0,1 % от БВП), съгласно оценката към настоящия момент Литва отговаря на условията за допълнително временно отклонение в размер на 0,4 % от БВП през 2017 г., което е малко под поисканата стойност от 0,5 % от БВП.

               (8)На 12 юли 2016 г., за 2017 г. Съветът препоръча на Литва да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел е ограничено до допуснатото отклонение, свързано с цялостната реформа на пенсионната система
                  10
               . Вземайки предвид допуснатите отклонения, свързани с пенсионната реформа за 2016 г. (разрешени за 2016 г.) и временното отклонение, свързано с изпълнението на структурните реформи (разрешено за 2017 г.), структурното салдо ще може да се влоши с 1,3 % от БВП през 2017 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. се очаква Литва да спази това изискване през 2017 г. През 2018 г. Литва следва да постигне своята средносрочна цел, като се вземат предвид допуснатите отклонения, свързани с изпълнението на цялостната реформа на пенсионната система, (разрешени за 2016 г.) и със структурната реформа, (разрешени за 2017 г.), тъй като временните отклонения са пренесени за срок от три години. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. това представлява максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 6,4 % през 2018 г., което съответства на влошаване на структурното салдо от -0,6 % от БВП. При непроменена политика Литва се очаква да спази това изискване през 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Литва се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2017 г. и 2018 г.

               (9)Вследствие на последното увеличение на необлагаемата минимална работна заплата, данъчната тежест за лицата с ниски доходи намаля значително през последните години и понастоящем е близка до средното за ЕС равнище. Същевременно компенсирането на увеличенията на данъците е ограничено, в резултат на което данъчните приходи като дял от БВП все още са сред най-ниските в ЕС, което ограничава способността на Литва да се справи със социалните предизвикателства. Ниското равнище на данъчните приходи се дължи на относително големия дял на сивата икономика и на относително ниските приходи от екологично и капиталово данъчно облагане.

               (10)Въпреки че през последните години Литва отбеляза напредък в подобряването на събирането на ДДС, разликата между потенциалните и реално събраните приходи от ДДС в страната е сред най-високите в ЕС. Недостатъчното докладване на заплатите задълбочава проблема с ниската събираемост на данъците. Увеличаването на спазването на данъчното законодателство би довело до повишаване на бюджетните приходи и до подобряване на справедливостта на данъчната система и на ефикасността на икономиката.

               (11)Тенденцията на нарастване на коефициента на възрастова зависимост ще се засилва и съгласно съществуващите пенсионни правила разходите за пенсиите като дял от БВП се очаква да се увеличат с около 50 % до края на 30-те години на 21-ви век. Обвързването на пенсионните обезщетения със средната продължителност на живота е от основно значение за ограничаване на натиска, който разходите за пенсии ще окажат върху публичните финанси.

               (12)Литва отложи влизането в сила на новия Кодекс на труда и на друго законодателство относно новия социален модел. Това ѝ дава възможност да осигури добър баланс между гъвкавостта и сигурността в трудовите отношения. Големият дял на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, заедно с нарастващото неравенство по отношение на доходите, продължават да бъдат основни предизвикателства за Литва. Съотношението между доходите на най-богатите 20 % от домакинствата и тези на най-бедните 20 % от населението се е увеличило от 5,3 през 2012 г. на 7,5 през 2015 г. — второто най-високо равнище в ЕС. Това е в ущърб на икономическия растеж, макроикономическата стабилност и развитието на едно приобщаващо общество. В момента мрежата за социална сигурност не се справя ефективно с това предизвикателство поради ниските разходи за социална закрила. Освен това разликата в неравенството по отношение на доходите преди и след приспадането на данъците и социалните плащания е сред най-малките в ЕС. Въпреки това правителството постави борбата с бедността и социалното изключване на челно място в своя дневен ред. Законодателството относно новия социален модел предвижда повишаване на адекватността и обхвата на обезщетенията за безработица и има обсъждания относно подобряването на адекватността на социалното подпомагане. Тези важни решения все още трябва да бъдат приети и приложени. За справяне с бедността сред възрастните хора, през 2016 г. Литва добави механизъм за индексиране в своето пенсионно законодателство, който може да бъде използван за подобряване на адекватността на пенсиите.

               (13)Важно е Литва да отговори на предизвикателства, свързани с уменията, и да се справи с отрицателните последици от нейното намаляващо население в трудоспособна възраст. Делът на учениците с недостатъчни основни умения е висок. Въпреки високия процент на завършилите висше образование висшето образование е белязано от ниски стандарти за качество и от финансови стимули, които насърчават размера и неефективността, отколкото постигането на резултати. Следва да се положат усилия за осигуряване на висококачествено преподаване на всички равнища на образованието (включително чрез реформиране на професионалното развитие и условията на труд). Това е от решаващо значение за справяне с ниските резултати и недостатъците в образованието и за осигуряване на качество във висшето образование (включително чрез въвеждане на финансиране, основано на резултатите, и консолидиране на институциите за висше образование). Трайно ниските равнища на участие в ученето за възрастни в Литва възпрепятства ефективността на реформите на пазара на труда и на развитието на по-квалифицирана работна ръка. Литва съсредоточи усилията си върху повишаване на предлагането и уместността на публично предоставяните възможности за учене, но досега това не е довело до осезаеми резултати. За постигането на по-високи и устойчиви равнища на участие в ученето за възрастни Литва трябва също така да насърчи хората да започнат обучение, както и да стимулира повече работодатели да осигурят възможности за обучение на своите служители.

               (14)Безработицата сред нискоквалифицираните и средноквалифицираните лица все още е над средното за ЕС. Лицата с увреждания имат високо равнище на бедност, отчасти поради слабата им интеграция на пазара на труда. Активните мерки на пазара на труда понастоящем имат ограничена роля за подпомагане на хората да се върнат на пазара на труда в Литва. Литва има значително поле за действие, за да направи своя пазар на труда по-приобщаващ, включително чрез предлагане на повече мерки за подкрепа за лицата с увреждания. Това означава например по-активно прилагане на подпомогната заетост и на програмата за професионална рехабилитация, както и увеличаване на наличните средства в бюджетите за рехабилитация. Наскоро приетият закон за заетостта има потенциал да подобри предоставянето на активни мерки на политиката на пазара на труда.

               (15)През последните години Литва отбеляза напредък по отношение на подобряването на социалния диалог. Социалните партньори участват активно в обсъжданията на новия Кодекс на труда и на новия социален модел, а правителството въведе план за действие за засилване на социалния диалог. Той е насочен към изграждане на капацитет на социалните партньори, насърчаване на колективното договаряне и подобряване на социалния диалог на всички равнища.

               (16)Резултатите в областта на здравеопазването в Литва продължават да оказват значително отрицателно въздействие върху наличния потенциал на работната сила и производителността на труда. Въпреки че се полагат усилия за пренасочване на пациентите към по-разходноефективни видове здравни грижи, резултатите на здравната система все още са възпрепятствани от голямата зависимост от болнично лечение и от ниските разходи за превенция и обществено здраве. Има много високо равнище на преки плащания, особено за фармацевтични продукти.

               (17)Неблагоприятното демографско развитие означава, че растежът все повече ще зависи от производителността на труда. През периода 2000—2015 г. темповете на растеж на производителността на труда на Литва са едни от най-високите сред държавите членки на ЕС, но наскоро темповете на растеж се забавят. Публичните инвестиции на Литва страдат от лошо планиране и от това, че са свързани със стратегическите цели на страната. Интензитетът на публичната НИРД е нараснал до стойност малко над средната за ЕС през 2015 г., докато интензитетът на НИРД на бизнес сектора все още изостава. С приетите през 2016 г. „Насоки за реформиране на политиките в областта на науката и иновациите в Литва“ се цели да се преодолеят трайните предизвикателства в областта на научните изследвания и иновациите. За тази цел те призовават за реформа на институционалното финансиране в НИРД; консолидиране на научноизследователските институции и висшите учебни заведения, на научните центрове и технологичните паркове; както и подобряване на координацията, наблюдението и оценката на политиките. Литва отбеляза известен напредък в подкрепата на алтернативни средства за финансиране. Това помогна за създаването на редица фондове за рисков капитал и фондове за първоначален капитал. Правителството наскоро прие закон за колективното инвестиране.

               (18)Броят на внесените в съда случаи на подкупи се увеличава трайно през последните години, което показва засилените усилия на Литва за борба с корупцията. В някои важни области обаче, като здравеопазването и възлагането на обществени поръчки, разпоредбите срещу дребната корупция и корупцията по високите етажи невинаги се прилагат на практика. Секторът на здравеопазването страда от честата практика на неофициални плащания на лекари. Няма достатъчно прозрачност при възлагането на обществени поръчки, по-специално на общинско равнище. Освен това слабите механизми във връзка с подаването на сигнали за евентуални нередности в публичния и частния сектор обезкуражават подаването на сигнали. Правителството определи борбата с корупцията в сектора на здравеопазването като приоритет в своята програма за борба с корупцията. Освен това, за да се намалят рисковете от корупция и конфликт на интереси при обществените поръчки с ниска стойност, правителството задължи възлагащите органи да публикуват онлайн информация относно обявените търгове, участниците, спечелили търга, и възложените поръчки. Необходимо е обаче наблюдението да продължи, за да се гарантира изпълнението на тези политики.

               (19)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Литва и го публикува в доклада за държавата от 2017 г. Тя оцени също програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Литва, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Литва, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (20)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му
                  11
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Литва да предприеме следните действия в периода 2017—2018 г.:

               1.Да провежда своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, което предполага да остане на равнището на своята средносрочна бюджетна цел през 2018 г., като се вземат предвид допуснатите отклонения, свързани с изпълнението на цялостната реформа на пенсионната система и на структурните реформи, за които е разрешено временно отклонение. Да подобри спазването на данъчното законодателство и да се разшири данъчната основа към източници, които са по-малко вредни за растежа. Да предприеме мерки за преодоляване на предизвикателството за средносрочната фискална устойчивост, свързано с пенсиите.

               2.Да преодолее недостига на умения чрез ефективни активни мерки на пазара на труда и в ученето за възрастни и да подобри образователните резултати чрез възнаграждаване на качеството в преподаването и висшето образование. Да подобри резултатите в системата на здравеопазването чрез укрепване на извънболничните грижи, превенция на заболявания и ценова достъпност. Да подобри адекватността на мрежата за социална закрила.

               3.Да предприеме мерки за повишаване на производителността чрез подобряване на ефикасността на публичните инвестиции и укрепване на тяхната адекватност спрямо стратегическите цели на страната.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 514 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01

                     (7)
                  Работен документ на службите на Комисията SWD (2017) 80 final.

                     (8)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета, ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  На Литва се разрешава да се отклони от своята средносрочна бюджетна цел през 2017 г. и 2018 г. в размер на допуснатото отклонение съгласно клаузата за цялостната реформа на пенсионната система, разрешено за 2016 г., тъй като временните отклонения се пренасят за период от три години.

                     (11)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 251 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно прилагането на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно прилагането на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)За да се поддържа и засили развитието на еврозоната, са необходими непрекъснати усилия в областта на политиката в подкрепа на балансираното коригиране в частния и публичния сектор и за увеличаване на потенциала за растеж на икономиката в средносрочен до дългосрочен план. Въпреки че икономическото възстановяване в еврозоната е в ход, то е възпрепятствано от наследството от неотдавнашната икономическа и финансова криза, в това число продължаващото външно уравновесяване, високото равнище на публичния и частния дълг и свързания с това натиск за намаляване на задлъжнялостта, продължаващата липса на структурна гъвкавост в рамките на националните трудови и стокови пазари, високата безработица и ниската степен на доверие, както и трайно слабите инвестиции. Осъществяването до този момент на реформите, определени в специфичните за всяка държава членка препоръки, не е достатъчно амбициозно.

               (2)Еврозоната е повече от съвкупността от своите членове. Икономиките от еврозоната са тясно взаимосвързани, което подчертава необходимостта от по-силна координация на фискалните, финансовите и структурните политики. Насоката на политиката на равнището на еврозоната следва да насърчава растежа, като в същото време гарантира, че напредъкът в постигането на равновесие не е застрашен. Държавите членки от еврозоната носят конкретна отговорност за ефективното прилагане на рамката за управление, която бе значително подобрена през последните години. Това изисква увеличен партньорски натиск в подкрепа на изпълнението на националните реформи и за фискална предпазливост. Необходимо е също така да се направи по-обстойна оценка на националните реформи от гледна точка на еврозоната, да се интернализират потенциалните ефекти на разпространение и да се стимулират политиките от особена важност за доброто функциониране на Икономическия и паричен съюз (ИПС).

               (3)Изпълнението на амбициозни структурни реформи, които да модернизират икономиките и да стимулират конкурентоспособността и потенциала за растеж, е все още недостатъчно в еврозоната.  Степента на дисбалансите преди кризата, позицията в бизнес цикъла и наличното фискално пространство се различават значително за отделните държави членки. Въпреки подобренията в пазарите на труда и известения напредък при реформите за увеличаване на устойчивостта на тези пазари, безработицата остава висока, а дългосрочната безработица има опасност да се превърне в трайно явление, което допълнително влошава социалното положение в най-уязвимите страни. В ход е външно уравновесяване, но напредъкът е асиметричен и няма корекции на големите излишъци по текущата сметка. Провеждането на амбициозни структурни реформи на пазарите на труда и на стоковите пазари би улеснило необходимите икономически корекции в рамките на еврозоната и би повишило растежа в страните, които ги прилагат. Реформите допринасят и за по-голямо социално приобщаване, като спомагат за увеличаване на заетостта и намаляване на цените за потребителите. Ако се извършват съвместно от държавите членки, структурните реформи водят до ползи за еврозоната като цяло чрез разпространение на положителните ефекти благодарение на търговските и финансовите канали. Това ще насърчи и избора на подходящи политики в останалата част от еврозоната. Тематичните обсъждания в Еврогрупата могат да подпомогнат този процес чрез оценяването и съпоставянето на реформите и тяхното въздействие върху еврозоната като цяло. Това може да бъде постигнато чрез най-добри практики, постигане на съгласие относно общите принципи за добро реформиране и чрез партньорски натиск. С оглед на процеса на корекции на национално равнище, и следователно за функционирането на еврозоната, е особено важно редовно да се следи напредъкът на реформите в държавите членки, които изпитват прекомерен дисбаланс или дисбаланси, изискващи решителни действия.

               (4)Едно от ключовите предизвикателства, пред които е изправена еврозоната, е намаляването на държавния дълг чрез придържане към фискална отговорност. Благодарение на усилията за консолидация през изминалите години фискалната ситуация в еврозоната се подобри, но координирането на фискалните политики все още не е оптимално. Редица членове на еврозоната трябва да продължат с фискалните корекции, за да намалят много високите нива на дълга. Други държави разполагат с повече свобода на действие и могат да я използват, за да насърчават вътрешното търсене, като поставят особен акцент върху инвестициите. Това ще подпомогне вътрешния растеж и еврозоната като цяло. Гъвкавостта на правилата на Пакта за стабилност и растеж позволява на държавите членки да улеснят структурните реформи и инвестициите, като в същото време следват съвместно договорените правила. Фискалните стратегии все още не са достатъчно благоприятни за растежа. По отношение на приходите, въпреки по-голямата координация в рамките на Еврогрупата, все още е необходимо да се подобри ефикасността на данъчните системи и да се намали данъчната тежест върху труда. По отношение на разходите е необходимо да се наблегне повече на публичните инвестиции, подкрепени от солиден анализ на разходите и ползите, и на други публични разходи със силен положителен ефект върху растежа. При прегледите на разходите беше подчертана необходимостта от повишаване на ефективността на публичната администрация. Този процес ще бъде подкрепен от добре функциониращи национални фискални рамки.

               (5)Условията на финансовите пазари в еврозоната се подобряват, но отпускането на заеми на частния сектор продължава да бъде слабо, а финансовите пазари остават разпокъсани. Това ограничава инвестициите в еврозоната. В резултат на това има голям недостиг на инвестиции, въпреки че съществуват нужди от инвестиране както в материални, така и в нематериални активи. Инвестиционният план на ЕС предлага възможности за мобилизиране на инвестиции и насочването им към производствени цели. Въздействието на Инвестиционния план и на програмата на ЕЦБ за разширено закупуване на активи обаче ще е по-голямо, ако бъде придружено от мерки в по-широкия финансов сектор за възстановяване на кредитните потоци, задълбочаване на капиталовите пазари и стимулиране на дългосрочното финансиране на икономиката. В ход е завършването на банковия съюз, като за това ще допринесе прилагането на единната нормативна уредба и на последователен регулаторен подход. По-добре интегрираните и по-ефективни капиталови пазари ще мобилизират допълнително финансиране за инвестиции, ще спомогнат за намаляване на зависимостта на европейската икономика от банките и ще допринесат за по-голямо равновесие и по-голяма стабилност на нейните финансови структури.

               (6)Независимо от неотдавнашните постижения по отношение на укрепването на структурата на ИПС, настоящите предизвикателства изискват напредък по завършването на проекта. За по-нататъшното развиване на ИПС е нужен постепенен подход, съчетаващ дисциплина и солидарност. Председателят на Комисията заедно с председателите на Европейския съвет, на Европейския парламент, на Европейската централна банка и на Еврогрупата ще подготвят следващите стъпки за по-добро икономическо управление в рамките на еврозоната,

               ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат следните действия в рамките на Еврогрупата за периода 2015—2016 г.:

               1.Да използват партньорски натиск за насърчаване на структурните реформи, които улесняват корекцията на големите вътрешни и външни дългове и стимулират инвестициите. Да извършват редовна оценка на изпълнението на реформите в държавите членки със сериозни дисбаланси.  Да продължат редовното тематично оценяване на структурните реформи. До пролетта на 2016 г. да вземат решения относно последващите действия във връзка с усилията за координация относно намаляването на голямата данъчна тежест върху труда и реформирането на пазарите за услуги.

               2.Да координират фискалните политики, за да гарантират, че съвкупната фискална позиция на еврозоната е в съответствие с рисковете по отношение на устойчивостта и с цикличните условия. До пролетта на 2016 г. да проведат тематични дискусии относно подобрения в качеството и устойчивостта на публичните финанси, с акцент по-специално върху отдаването на приоритет на инвестициите в материални и нематериални активи на национално равнище и на равнище ЕС, както и относно постигането на данъчни системи, които благоприятстват в по-голяма степен икономическия растеж. Да извършват мониторинг на ефективното функциониране на укрепените наскоро национални фискални рамки.

               3.Да осигурят навременното финализиране на последващите мерки по изчерпателната оценка от страна на Европейската централна банка, прилагането на Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките, приключването на ратифицирането на междуправителственото споразумение относно Единния фонд за преструктуриране и привеждането на Фонда в действие от януари 2016 г. Да насърчават мерки за задълбочаване на пазарното финансиране, подобряване на достъпа на МСП до финансиране и разработване на алтернативни източници на финансиране. Да насърчават по-нататъшни реформи на националните рамки относно несъстоятелността.

               4.Да постигнат напредък в задълбочаването на Икономическия и паричен съюз и да допринесат за подобряване на рамката за икономически надзор в контекста на доклада, изготвен от председателя Юнкер в тясно сътрудничество с председателите Туск, Драги и Дейселблум, и последващите действия във връзка с него.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 251.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 254 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Чешката република за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за конвергенция на Чешката република за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Чешката република за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за конвергенция на Чешката република за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта. Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно Националната програма за реформи на Чешката република за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Програма за конвергенция на Чешката република за 2014 г.

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който не беше посочено, че Чешката република ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Чешката република
                  6
               . В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Чешката република препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

               (7)На 30 април 2015 г. Чешката република представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и своята Програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)Спрямо Чешката република понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята Програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира да подобри постепенно номиналния дефицит до 1,9 % от БВП през 2015 г. и до 0,6 % от БВП през 2018 г. Правителството обяви намерението си да постигне през 2018 г. средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП, но според преизчисленото структурно салдо
                  7
                се очаква това да стане до 2016 г. Според Програмата за конвергенция съотношението дълг/БВП се очаква да достигне почти 41 % през 2015 г. и постепенно да се понижи до 40,2 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен и мерките в подкрепа на набелязаните цели за равнището на дефицита от 2016 г. нататък са достатъчно конкретни. Съществува риск обаче въздействието на планираните мерки за равнището на приходите да бъде по-слабо от очакваното. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда целевият показател за разходите да бъде спазен през 2015 г. През 2016 г. се очаква известно отклонение, тъй като нетният растеж на разходите превишава целевия показател с 0,3 % от БВП. Поради това ще са необходими допълнителни мерки през 2016 г. Въз основа на своята оценка на Програмата за конвергенция и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че Чешката република спазва до голяма степен разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Основните елементи на настоящата фискална рамка са налице. Въпреки това обхватът на средносрочното бюджетно планиране и на числово изразените фискални правила е ограничен, а изпълнението бе слабо. Пакет от проектореформи бе изменян и забавян неколкократно и понастоящем приемането му е предвидено през 2015 г. Чешката република все още е изправена пред предизвикателства, свързани с дългосрочната фискална устойчивост, най-вече поради планираните увеличения на разходите за пенсии и здравеопазване. Налице е известно подобрение в перспективите за пенсионната система благодарение на по-благоприятните демографски прогнози. Чешкото правителство планира да увеличи постепенно законоустановената възраст за пенсиониране, но промяната, предвидена в средносрочен план, е твърде бавна. В процес на обсъждане са промени в действащата система за индексация на пенсиите, но все още не са приети мерки. Въпреки че бяха предприети някои мерки за подобряване на ефективността на разходите и на управлението в сектора на здравеопазването, в тази област е постигнат ограничен напредък. Показателите, използвани за измерване на резултатите в болничния сектор, показват, че медицинското лечение не винаги се извършва по икономически ефективен начин, докато разпределението на ресурсите е възпрепятствано от продължаващите трудности, свързани с внедряването на системата за възстановяване на разходите, направени от болниците. Налице са също признаци, че общопрактикуващите лекари не изпълняват адекватно своята роля на филтър. Обществените поръчки в сектора на здравеопазването страдат от често срещани нередности, което говори за недостатъчни насоки и надзор.

               (9)В областта на данъчното облагане основните предизвикателства са да бъде намалено укриването на данъци, а тяхното събиране да стане по-малко скъпо и времеемко както за данъкоплатците, така и за властите. Чешката република набеляза като приоритети спазването на данъчното законодателство и борбата срещу укриването на данъци и предприема редица стъпки в тези области. През 2015 г. бяха въведени редица мерки, предназначени както за преките, така и за непреките данъци, а за 2016 г. се предвиждат още мерки. Въпреки това разходите за привеждане в съответствие са все още са твърде големи. Стандартизацията на данъчните основи за подоходния данък на физическите лица, социалноосигурителните и здравноосигурителните вноски, ще помогне за опростяването на данъчната система, но тази промяна не бе въведена и понастоящем няма планове за отстраняването на този проблем. Работата по опростяването и увеличаването на предварителното попълване на данъчните декларации не се извършва по систематичен начин. Вместо да опрости системата на ДДС, през 2014 г. Чешката република въведе трета ставка в нея. Ограничен напредък бе отбелязан по отношение на намаляването на различията в данъчното третиране на наетите и на самостоятелно заетите лица. Данъчните приходи в Чешката република все още до голяма степен се основават на облагането на труда и работниците с ниски доходи, по-специално данъкоплатците без деца, са подложени на относително висока данъчна тежест. Мерките, влизащи в сила през 2015 г., донякъде намалят данъчното облагане на труда за определени групи, но като цяло ще имат ограничено въздействие. Данъците върху недвижимата собственост и екологичните данъци (с изключение на горивата) остават ниски, което разкрива възможност за изместване на данъчната тежест от труда.

               (10)През 2014 г. бе постигнат ограничен напредък в ускоряването на реформата на регулираните професии, но междинният Национален план за действие, приет през април 2015 г., съдържа редица конкретни мерки и действия за подобряване на правната уредба и за премахване на неоправданите и несъразмерни изисквания.

               (11)Сериозни закъснения имаше в положените през последните години усилия за решаване на проблема с корупцията. Последният план за действие за борба с корупцията обхвана редица приоритетни области. В него са включени закони за финансовия контрол, прокуратурата, финансирането на политическите партии, защитата на лицата, подаващи сигнали за нередности, новата политика в областта на управлението на държавните предприятия и изменение на Закона за свободния достъп до информация. Въпреки това изглежда, че малко се прави за приемането на тези закони. С приемането и прилагането на Закона за държавните служители и на свързаните с него ключови мерки Чешката република започна да решава проблемите, свързани с ефикасността и стабилността на публичната администрация. Административните и регулаторните пречки, свързани с планирането на инвестициите, и липсата на прозрачност и дългата продължителност на процедурите за получаване на разрешителни за строеж и земеползване възпрепятстват публичните инвестиции. Обществените поръчки бяха в центъра на редица инициативи през последните години, но все още са налице опасения относно прозрачността. По-специално, обществените поръчки все още не се публикуват в централизиран регистър. Ефикасността на процедурите за възлагане на обществени поръчки е възпрепятствана от недостатъци в даването на напътствия и в обученията за институциите, организиращи търговете. Надзорът на системата продължава да е слаб.

               (12)Общото равнище на заетост в момента е високо, но някои необлагодетелствани групи продължават да бъдат по-слабо представени на пазара на труда. Сред тях са родителите с малки деца, нискоквалифицираните работници, хората с увреждания и ромите. Предприети бяха известни стъпки за повишаване на ефикасността и ефективността на обществените служби по заетостта. Равнището на заетост сред младите хора се повишава и публичните служби по заетостта се стремят да насочват своите услуги особено към младите хора. Липсата на достъпни и качествени услуги за гледане на деца и ограниченото използване на договорености за гъвкаво работно време затрудняват способността на жените с деца да участват в пазара на труда. Бяха предприети някои стъпки за увеличаване на броя на детските заведения, но публичните политики в подкрепа на детските заведения за най-малките деца са все още недостатъчни.

               (13)Резултатите от образованието в Чешката република се подобриха през последните години, но остават структурни предизвикателства. Участието във висшето образование бързо се увеличи, но се появиха опасения, породени от западащите умения на по-младите висшисти. Изразява се надежда, че отлаганата реформа на висшето образование, чието приемане е планирано за 2015 г., ще въведе акредитация на учебните заведения, укрепване на вътрешното осигуряване на качество и по-широко използване на профилиране на студентите, както и усъвършенстване на системите за финансиране. Необходимо е да бъдат наети повече учители в задължителното образование, но ниските заплати и лошата репутация на професията затрудняват привличането талантливи кандидати. Новата система за кариерите, чийто замисъл е да подобри набирането и професионалното развитие на учителите, трябва да бъде финализирана през първата половина на 2015 г. и да бъде въведена през септември 2016 г. Цялостното ѝ въздействие обаче до голяма степен ще зависи от наличното финансиране. Все още липсва широкообхватна рамка за оценяване и подкрепа на училищата с ниска ефективност и на учениците със слаби резултати. Въвеждането на такъв подход би могъл да спомогне за подобряването на ефикасността и равнопоставеността в образованието. Напредъкът към по-приобщаващо образование бе ограничен, въпреки предприетите от правителството мерки за приемане на всеобхватна стратегия за образование. Явно е че, младите хора от по-необлагоприятстваните социално-икономически слоеве, включително ромите, постигат по-малки успехи в образованието и на пазара на труда.

               (14)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чешката република и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Програмата за конвергенция и Националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките към Чешката република, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Чешката република, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1— 4 по-долу.

               (15)С оглед на тази оценка Съветът разгледа Програмата за конвергенция на Чешката република, като становището
                  8
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Чешката република да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.Да постигне фискална корекция от 0,5 % от БВП през 2016 г. Да подобри още ефективността на разходите и управлението в здравеопазването.

               2.Да се бори с укриването на данъци, да опрости данъчната система и да изпълнява плана за борба с корупцията. Да предприеме мерки за увеличаване на прозрачността и ефективността на обществените поръчки, по-специално чрез създаване на централен регистър на обществените поръчки и засилването на дейностите по ориентиране и надзор.

               3.Да намали високото равнище на данъчното облагане за лицата с нисък доход, като пренасочи данъчното облагане към други области. Да подобри още наличността на достъпни детски заведения.

               4.Да приеме реформата на висшето образование. Да осигури подходящо обучение за преподаватели и подкрепа за училищата с лоши резултати, както и да предприеме мерки за увеличаване на участието сред децата в неравностойно положение, включително ромите.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 254

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 23 final.

                     (7)
                  Структурното салдо бе преизчислено от службите на Комисията по общоприетата методика въз основа на информацията в Програмата за конвергенция.

                     (8)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 253 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на България за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на България за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта. Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно Националната програма за реформи на България за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на България за 2014 г.

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че България е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за България
                  7
               . В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за България препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в България са налице макроикономически дисбаланси. По-специално, сътресенията във финансовия сектор през 2014 г. породиха загриженост относно банкови практики в частта от него, принадлежаща на местни акционери, които практики могат да имат значителни последици за финансовия сектор и за цялостната макроикономическа стабилност. Освен това все още отрицателната, макар и подобряваща се, външна позиция, свръхзадлъжнялостта на предприятията и слабото адаптиране на пазара на труда продължават да представляват макроикономически рискове и заслужават специално внимание.

               (7)На 30 април 2015 г. България представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и своята Програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)Спрямо България понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята Конвергентна програма за 2015 г. правителството планира да поддържа за въпросната година номинален дефицит от 2,8 % от БВП. За периода след това правителството обявява своето намерение да намали постепенно дефицита до 1,3% от БВП през 2018 г. Според Конвергентната програма правителството планира да постигне средносрочната цел — структурен дефицит от 1% от БВП — през 2018 г. Очаква се съотношението държавен дълг/БВП да нарасне през програмния период и през 2018 г. да достигне почти 31 % от БВП. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въпреки това мерките в помощ на планираните цели за дефицита от 2016 г. нататък не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда растежът на нетните разходи да спази целевия показател през 2015 г. Предвид обаче на влошаването на структурното салдо (1,7 % от БВП през 2014 г.), съществува риск от известно отклонение от изискването през периода 2014—2015 г. През 2016 г. е налице риск от значително отклонение, тъй като растежът на нетните разходи превишава целевия показател с 0,9 % от БВП. По тази причина и за двете години ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че съществува риск България да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)Спазването на данъчното законодателство продължава да бъде основно предизвикателство за България. Необходима е цялостна стратегия за спазване на данъчното законодателство, основана на подробен анализ на рисковете, системна оценка на въздействието на вече предприетите мерки и тясно сътрудничество между всички органи, участващи в събирането на данъци.

               (10)Българското здравеопазване е изправено пред редица важни предизвикателства, сред които слабите здравни резултати, ниската степен на финансиране и сериозните проблеми, свързани с ефективността на използването на ресурсите. Очакваната продължителност на живота е значително под средната за ЕС, а очакваната продължителност на живота при раждане е сред най-ниските в ЕС. Системата продължава да се основава на прекомерно голям болничен сектор. Въпреки че през последните години финансирането на първичното и амбулаторното здравно обслужване леко нарасна в номинално изражение, то все още е доста ограничено. Здравната каса е договорно задължена да плаща на болниците за лечение по предварително определени цени, което стимулира болниците да предоставят медицински грижи без адекватно предназначение. През 2014 г. бе приета Национална здравна стратегия, но липсва ясен план за изпълнението ѝ.

               (11)Сътресенията в банковия сектор от лятото на 2014 г. разкриха институционални и надзорни недостатъци. Надзорният орган не е установил наличието на съществени проблеми в четвъртата по големина банка в страната — Корпоративна търговска банка (КТБ), което говори за недостатъци в надзорните практики на финансовия сектор и в надзора на риска от концентрация. Това подкопа доверието в банковия надзор, което на свой ред породи съмнения относно стабилността на други части на финансовия сектор. Ликвидната криза от лятото на 2014 г. разкри недостиг на капитал и доведе до отнемане на лиценза на Кооперативна търговска банка за извършване на банкова дейност. Гарантираните депозити, възлизащи на около 5 % от БВП, бяха изплатени със значително закъснение.

               (12)Обхватът и предназначението на активните политики по заетостта не са достатъчно развити. Фрагментирането на отговорните служби представлява голямо предизвикателство за предоставянето на обезщетения и услуги за безработните и неактивните хора. Координацията между службите по заетостта и дирекциите за социално подпомагане не е насочена към ефективно и интегрирано прилагане на мерките, предназначени да подпомогнат най-уязвимите. В България е голям делът на младите хора, които нито работят, нито учат или се обучават и които не са във връзка със службите по заетостта и вследствие на това остават извън обхвата на стандартните мерки за активиране на пазара на труда. По-голямата част от безработицата в България е дългосрочна, което показва, че тя е по-скоро структурна, отколкото циклична. Въпреки че в номинално изражение българската минимална заплата е най-ниската в ЕС, тя значително се е увеличила от 2011 г. насам и правителството планира още значителни увеличения през следващите години. Такива резки промени по преценка на правителството в политиката за определяне на заплатите биха могли да доведат до смущения във функционирането на пазара на труда. Нещо повече, липсват ясни насоки за определянето на минималната работна заплата, поради което системата поражда несигурност по отношение на това дали ще се постигне правилният баланс между подпомагането на заетостта и конкурентоспособността, от една страна, и защитата на трудовите доходи, от друга страна. Бедността и социалното изключване продължават да предизвикват загриженост, като процентът на хората, изпитващи материални лишения, в България е сред най-високите в Съюза. Бедността и социалното изключване на ромското население достигат особено високо равнище. Повечето от младите роми не работят, нито учат или се обучават. Записването в предучилищна група и детска градина на ромските деца е слабо и почти една четвърт от тях на възраст 7—15 години не участват в образователната система.

               (13)Ниското качество на образователната и обучителната система и ограничената полза от тях за пазара на труда възпрепятстват предлагането на подходящо квалифицирана работна сила за икономиката. Делът на участието на възрастните в програмите за учене през целия живот е сред най-слабите в ЕС. След години забавяне България все още не е приела реформата на Закона за училищното образование, а изпълнението на стратегията относно преждевременното напускане на училище е все още на ранен етап. Националната стратегия в областта на професионалното образование и обучение бе изменена, а през 2014 г. бе приета нова стратегия за висшето образование. Изпълнението на тези стратегии трябва да допринесе за подобряването на образователната система, за адаптирането ѝ в по-голяма степен към нуждите на икономиката, както и за насърчаването на нововъведенията и разкриването на работни места.

               (14)През пролетта на 2015 г. правителството представи предложение за реформа в пенсионната система. Адекватността и устойчивостта на пенсионната система зависят от провеждането на реформи, стимулиращи и подпомагащи по-дългата трудова заетост с по-малко на брой прекъсвания. През 2013 г. 1,2 милиона пенсионери са получавали пенсия под прага на бедността в страната. Основните причини за ниските равнища на пенсионните права са ранното пенсиониране и кратките периоди на пенсионно осигуряване. Бързото застаряване на българското общество вероятно ще влоши положението в бъдеще. Поради това е целесъобразно България да ограничи допълнително растежа на разходите, свързани със застаряването, с което да допринесе за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез осъществяване на сериозни пенсионни реформи.

               (15)Ключов елемент за създаването на благоприятна за инвеститорите бизнес среда е наличието на независима, висококачествена и ефикасна съдебна система и на ефективни механизми за борба с корупцията. Сред основните предизвикателства в тази област са липсата на цялостна координация, институционалните недостатъци и слабите резултати в постановяването на окончателни решения от съда. Тези важни области на политиката ще бъдат обхванати от Механизма за сътрудничество и проверка.

               (16)Правната уредба на несъстоятелността в България се оказа неефективна, което увеличава несигурността сред участниците на пазара и намалява привлекателността на страната за инвеститорите. Производствата по несъстоятелност отнемат повече време, отколкото в сравними държави, а равнището на събиране на вземанията е ниско. Необходимостта от ефективно законодателство, уреждащо случаите на несъстоятелност, следва да се разглежда също и с оглед на високата задлъжнялост на нефинансовите предприятия в България и ролята на това законодателство за улесняване на процеса на намаляване на задлъжнялостта.

               (17)През 2014 г. бяха приети стратегии за реформа на публичната администрация и за въвеждане на електронно управление. За тяхното прилагане ще са нужни силно политическо насочване и координиране. Въпреки положените усилия качеството на публичните услуги остава ниско. Недостатъчното развитие на електронното управление ограничава усилията за увеличаване на прозрачността и намаляване на административната тежест. Особен проблем са процедурите за възлагане на обществени поръчки, които са възпрепятствани от често променящата се нормативна уредба и недостатъчния административен капацитет. Предварителните проверки на тръжните процедури често се извършват по формалистичен начин. Същевременно процедурите са обект на припокриващи се последващи проверки, които понякога водят до различни констатации. Липсата на прозрачност в тръжната процедура се дължи също на неприключилото въвеждане на пълния набор платформи за електронни обществени поръчки. Нередностите в процедурите за възлагане на обществени поръчки доведоха в миналото до значителни закъснения в изпълнението на програмите за финансиране от ЕС, отразяват се отрицателно на бизнес средата и забавят така необходимите подобрения в инфраструктурата. В приетата през юли 2014 г. многогодишна стратегия за отстраняване на основните слабости в обществените поръчки се определят ясен график и конкретни стъпки, които да бъдат предприети през 2015 и 2016 г. Те трябва да бъдат изпълнени.

               (18)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на България и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Конвергентната програма и Националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към България, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в България, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1— 5 по-долу.

               (19)С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма на България, като становището
                  8
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (20)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени в препоръки 1—3 и 5 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на България да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.През 2015 г. да избегне структурното влошаване на публичните финанси, а през 2016 г. да постигне корекция от 0,5 % от БВП. Да предприеме решителни мерки за подобряване на събирането на данъците и за справяне със сенчестата икономика въз основа на цялостен анализ на риска и оценка на предприетите по-рано мерки. Да подобри ефективността на разходите на системата на здравеопазването, по-специално чрез преразглеждане на ценообразуването на здравните грижи и укрепване на извънболничната и първичната медицинска помощ.

               2.До декември 2015 г. да извърши независим анализ на качеството на активите в цялата банкова система, както и да я подложи на възходящ (отдолу нагоре) тест за устойчивост в тясно сътрудничество с европейските органи. Да извърши преглед на портфейлите за пенсионните фондове и застрахователния сектор. Да преразгледа и подсили надзора в банковия и небанковия финансов сектор, включително чрез укрепване на разпоредбите за гарантиране на депозитите и оздравяване на банките. Да подобри корпоративното управление сред финансовите посредници, включително чрез преодоляване на риска от концентрация и експозициите към свързани лица.

               3.Да изготви интегриран подход за групите, намиращи се в маргинално положение на пазара на труда, по-специално възрастните работници и младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. След консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, да създаде прозрачен механизъм за определяне на минималната работна заплата и на минималните социалноосигурителни вноски с оглед на тяхното въздействие върху бедността сред работещите, разкриването на работни места и конкурентоспособността.

               4.Да приеме реформата на Закона за училищното образование и да увеличи участието в образователната система на децата в неравностойно положение, особено на ромите, като подобри достъпа до качествено образование в началните класове.

               5.С цел подобряване на инвестиционния климат, да подготви всеобхватна реформа на правната уредба на несъстоятелността въз основа на най-добрите международни практики и експертен опит, и по-специално да подобри механизмите за преструктуриране преди несъстоятелност и за извънсъдебно преструктуриране.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 253.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 22.

                     (8)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.