   BG
BG    BG
 ---pagebreak---                    ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
                                                 Брюксел, 11.3.2011
                                                 SEC(2011) 304 окончателен
                   ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА КЪМ СЪВЕТА
      за изменение на Решението на Съвета от 26 юли 2010 г. относно участието на
   Европейския съюз в преговорите за изменения в Протокола за тежките метали от
    1998 г. към Конвенцията от 1979 г. за трансгранично замърсяване на въздуха на
                                 далечни разстояния
BG                                                                                BG
 ---pagebreak---                     А.    ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ
   1. ЦЕЛИ
      Целта на настоящата препоръка е да се измени Решението на Съвета от 26 юли
      2010 г. относно участието на Европейския съюз в преговорите за изменения в
      Протокола за тежките метали от 1998 г. към Конвенцията от 1979 г. за
      трансгранично замърсяване на въздуха на далечни разстояния (наричано по-
      долу „Решението на Съвета“) съобразно решението на изпълнителния орган на
      Конвенцията през декември 2010 г. да се разшири обхватът на преговорите с
      включването на продукти, съдържащи живак, и да се коригира срокът за
      приключване на преговорите.
   2. ОБЩ КОНТЕКСТ
      Европейският съюз е страна по сключената под егидата на Икономическата
      комисия за Европа (ИКЕ) на ООН Конвенция за трансгранично замърсяване на
      въздуха на далечни разстояния (наричана по-долу „Конвенцията“) от 15 юли
      1982 г. насам и по Протокола за тежките метали (наричан по-долу „протокола“)
      — от 3 май 2001 г. насам. В протокола са определени задължения за страните
      по него с цел намаляване на емисиите във въздуха на тежки метали и особено
      на кадмий, олово и живак.
      През декември 2009 г. изпълнителният орган на Конвенцията взе решение за
      преработване на протокола с цел да улесни присъединяването на нови страни
      към него след изменението му и даде мандат на работната група по стратегиите
      и прегледа (наричана по-долу РГСП) да започне преговори. По това време
      преговорите относно продукти, съдържащи живак (приложения VІ и VІІ), бяха
      изключени от мандата в очакване на допълнителна информация за напредъка
      по започналите наскоро преговори по линия на Програмата на ООН за
      околната среда (UNEP) за глобален правнообвързващ инструмент относно
      живака. На РГСП бе възложено да се стреми да завърши преговорите до края
      на 2011 г.
      На 26 юли 2010 г. Съветът упълномощи Комисията да участва от името на ЕС в
      преговорите за преработване на протокола. Решението на Съвета беше взето с
      оглед на мандата, даден на РГСП през декември 2009 г., и следователно не
      включва пълномощие за водене на преговори относно продукти, съдържащи
      живак (описани в приложения VІ и VІІ). В тази връзка в член 1, параграф 4 от
      Решението на Съвета се определя, че Съветът може да преразгледа
      съдържанието на указанията за водене на преговори по всяко време, ако
      изпълнителният орган реши да разшири мандата за изменение на приложение
      VI, включително произтичащите от това промени в други части на протокола и
      в неговите приложения.
      Освен това Комисията бе упълномощена да участва в преговорите от името на
      ЕС до края на 2011 г., в съответствие с първоначалния план за преговори по
      Конвенцията.
BG                                      2                                          BG
 ---pagebreak---    3.     ПОСЛЕДНИ СЪБИТИЯ
          На 17 декември 2010 година1 изпълнителният орган на Конвенцията реши да
          разшири обхвата на преговорите, като включи и аспекти за продукти,
          съдържащи живак (т.е. приложения VІ и VІІ), и произтичащи от това промени в
          други части на протокола и в неговите приложения. Освен това той възложи на
          РГСП да продължи преговорите с оглед приключване на дискусиите и
          представяне най-късно през 2012 г. на предложение за изменения в протокола.
          Основната причина за разширяването на обхвата бяха положителните сигнали
          от някои държави, които не са страни по протокола, и по-специално от Беларус
          и Руската федерация, че изменения в приложения VІ и VІІ са от значение за
          тези държави с оглед на присъединяването им към изменения протокол. С
          оглед на член 1, параграф 4 от Решението на Съвета и в съответствие с
          член 218, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз е
          необходимо Комисията да отправи препоръки до Съвета, който да упълномощи
          Комисията да участва в преговорите от името на ЕС също и по упоменатите по-
          горе допълнителни елементи. Същевременно в Препоръката се предлага
          коригиране на срока на упълномощаване, за да се даде възможност на
          Комисията да участва в преговорите до края на 2012 г.
   4.     СЪЩЕСТВУВАЩИ РАЗПОРЕДБИ НА СЪЮЗА
          Предметът на приложения VІ (мерки за продукти) и VІІ (управление на
          продукти) попада в обхвата на законодателството на ЕС. То включва
          Директива 98/70/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври
          1998 г. относно качеството на бензиновите и дизеловите горива2 и Директива
          2006/66/ЕО относно батерии и акумулатори и отпадъци от батерии и
          акумулатори3 (изменена с Директива 2008/103/ЕО4).
          Изброяваните сега в приложение VІІ мерки за управление на продукти, попадат
          inter alia в обхвата на Регламент 1103/20105 за етикетирането на батерии,
          Директива 2002/95/ЕО относно ограничението за употребата на определени
          опасни вещества в електрическото и електронното оборудване6, Директива
          2002/96/ЕО относно отпадъци от електрическо и електронно оборудване
          (ОЕЕО)7 и Директива 2007/51/ЕО относно ограниченията за пускането на
          пазара на определени средства за измерване, съдържащи живак8.
                                          Б.   ПРЕПОРЪКА
   С оглед на горепосоченото Комисията препоръчва Решението на Съвета да бъде
   изменено, както следва:
   а)     в член 1, параграф 1 текстът „2010 и 2011 г.“ се заменя с „2011 и 2012 г.“;
   б)     в член 1 параграф 4 се заменя със следния текст:
   1
         Доклад на двадесет и осмата сесия на изпълнителния орган на Конвенцията (раздел VІ-Б).
   2
         ОВ L 350, 28.12.1998 г., стр. 58.
   3
         ОВ L 266, 26.9.2006 г., стр. 1.
   4
         ОВ L 327, 5.12.2008 г., стр. 7.
   5
         ОВ L 313, 30.11.2010 г., стр. 3.
   6
         ОВ L 37, 13.2.2003 г., стр. 19.
   7
         ОВ L 37, 13.2.2003 г., стр. 24.
   8
         OВ L 257, 3.10.2007 г., стр. 13.
BG                                                 3                                            BG
 ---pagebreak---       „4. Съветът може да преразгледа съдържанието на указанията за водене на
      преговори по всяко време. Съветът може по-специално да обсъди тяхното
      преразглеждане в зависимост от съответните събития през 2011 и 2012 г. За
      тази цел Комисията докладва редовно на Съвета относно резултатите от
      преговорите.“
   в) Точка 1 от указанията за водене на преговори, изложени в приложението към
      Решението на Съвета, се заменя със следния текст:
      „1. В преговорния процес под егидата на Икономическата комисия за Европа
      на ООН Комисията да се стреми да осигури постигането на целите, попадащи в
      рамките на мандата, даден на 17 декември 2010 г. на работната група по
      стратегиите и прегледа (РГСП) от изпълнителния орган на Конвенцията за
      трансгранично замърсяване на въздуха на далечни разстояния, а именно:
      „а) да продължи преговорите с оглед приключване на дискусиите и
      представяне на предложение за изменения в Протокола за тежките метали най-
      късно на тридесетата сесия на изпълнителния орган през 2012 г. Той поиска от
      работната група да обсъди възможни преработки в Протокола за тежките
      метали със следния обхват:
           i)     като първи приоритет — възможности за преработване на текста с
           цел увеличаване броя на ратификациите на протокола, като се отчитат
           възможните варианти, предложени от специалната група за тежките
           метали;
           ii)    евентуално преработване на текста на протокола и на приложения
           І—VІІ, като се отчитат възможните варианти, предложени от специалната
           група за тежките метали, както и съответните приети изменения в
           Протокола за устойчивите органични замърсители и предложените
           изменения в Протокола от Гьотеборг, при условие че подобно
           преработване на текста няма да затрудни процеса на увеличаване на броя
           на ратификациите;
           iii)   възможности да се улесни адаптирането на протокола съобразно
           бъдещи събития чрез изготвяне на документ с указания относно най-
           добрите налични методи, извлечени от приложение ІІІ и актуализирани
           при необходимост.“
      б)   да наблегне в преговорите — съгласно поисканото през 2011 г. — върху
      тези предложени изменения, с които се цели увеличаване на броя на
      ратификациите и с които се отговаря на въпроси, повдигнати и при
      преработването на Протокола от Гьотеборг;
      в)   да се съобразява с работата на междуправителствения комитет за
      преговори под егидата на Програмата на ООН за околната среда, когато
      разглежда предложения за изменения в приложения VІ и VІІ относно продукти,
      съдържащи живак (въз основа на предложението на Европейския съюз и на
      работата на специалната група за тежките метали), тъй като този
      междуправителствен комитет за преговори работи за създаването на
      правнообвързващ глобален инструмент относно живака, включително
      съдържащи живак продукти.“
BG                                      4                                          BG


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2013 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2013 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за периода 2012—2016 г.

text:
               30.7.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 217/67

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

   от 9 юли 2013 година
   относно националната програма за реформи на Румъния за 2013 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за периода 2012—2016 г.
   2013/C 217/17
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета по социална защита,
   като взе предвид становището на Комитета по икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, която е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политиката по заетостта.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите-членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнище държави-членки, като изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

               (4)

               На 10 юли 2012 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Румъния за 2012 г. и даде становището си относно програмата за конвергенция на Румъния за периода 2012—2015 г.

               (5)

               На 28 ноември 2012 г. Комисията прие Годишен обзор на растежа, с което постави началото на Европейския семестър за координация на икономическите политики за 2013 г. Също на 28 ноември 2012 г. въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който не беше посочено, че Румъния ще бъде една от държавите-членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 7 февруари 2013 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2013 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2013 г.

               (7)

               На 14 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчертава необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 30 април 2013 г. Румъния представи своята национална програма за реформи за 2013 г. и своята програма за конвергенция за периода 2012—2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (9)

               Въз основа на оценката на програмата за конвергенция в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата е реалистичен и в съответствие с оценката в прогнозата на службите на Комисията от 2013 г. Благодарение на значителните усилия за консолидация и в съответствие с препоръката на Съвета Румъния намали бюджетния дефицит до ниво под 3 % през 2012 г. Програмата за конвергенция има за цел постигане на средносрочна бюджетна цел (СБЦ) от – 1 % от БВП (като преди това е била – 0,7 % от БВП), което е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата, е да се постигне СБЦ до 2014 г., която, когато е преизчислена от Комисията въз основа на общоприетата методика, съответства на постигането на СБЦ до 2015 г. Напредъкът в посока постигане на СБЦ в структурно изражение е по-висок от 0,5 % от БВП през 2013 г. и около 0,4 % през 2014 г. Целевият показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж през програмния период беше изпълнен. За началото на 2013 г. е заложена корекция с мерките за повишаване на приходите, включително намаления в данъчнопризнати позиции, подобряване на данъчното облагане на селското стопанство, въвеждането на данък върху неочаквани доходи след дерегулацията на цените на газа и въвеждане на специален данък за пренос на електроенергия и газ. Основните рискове за програмата за конвергенция се отнасят до възможни последващи финансови корекции, свързани с усвояването на средствата от ЕС, или до финансиране от националния бюджет на приоритетните проекти, до подновено натрупване на просрочени задължения, особено на местно ниво на управление, и до ограничен напредък с преструктурирането на държавните предприятия. Публичният дълг на Румъния остава сравнително нисък — 37,8 % от БВП през 2012 г. Той се очаква да нарасне до 38,6 % през 2014 г., но ще остане значително под прага от 60 % от БВП през програмния период.

               (10)

               След молба от страна на Румъния на 17 февруари 2011 г. Комисията и МВФ договориха превантивна програма за икономически корекции с румънските органи. В контекста на Съюза за превантивна помощ Румъния пое ангажимент да приложи всеобхватна програма на икономическата политика с особен акцент върху мерките за структурно реформиране, с цел да се подобри функционирането на пазара на труда и продуктовите пазари, и да се повишат устойчивостта и потенциалът за растеж на икономиката на Румъния. Успоредно с това с програмата е гарантирано, че продължава фискалната консолидация, че управлението и контролът на публичните финанси се подобряват и че се извършват реформи в областта на външната, паричната и финансовата стабилност и в политиките относно финансовите пазари. През март 2013 г. Румъния официално поиска тримесечно удължаване на програмата на МВФ. Докато възможността от възползване от средства по програмата на ЕС приключва в края на март 2013 г., окончателният преглед на изпълнението на програмата ще се състои в края на юни 2013 г.

               (11)

               Румъния подобрява своята фискална позиция с намаляване на бюджетния дефицит под 3 % през 2012 г., както и чрез допълнителна фискална консолидация, очаквана през 2013 г. Слабото спазване на данъчните изисквания представлява голямо предизвикателство за данъчната система на Румъния, по-специално в областта на ДДС и на данъчното облагане на труда. Екологичните данъци са под средните за ЕС. Макар че Румъния не е изправена пред риск за фискалната устойчивост в краткосрочен или средносрочен план, тя е изложена на среден риск в дългосрочен план поради разходите, свързани със застаряването на населението. Съществува загриженост по отношение на устойчивостта и адекватността на пенсионната система поради ниското съотношение на заетите вносители на осигуровки спрямо хората, получаващи пенсии. Румъния сега е една от двете държави-членки, които все още не са решили да изравнят пенсионната възраст за жените и мъжете, и процентът на заетост на по-възрастните работници (41,4 % през 2012 г.) е значително под средното равнище за ЕС. Румънското правителство е решило да продължи с пенсионната реформа и да включи социалните партньори в определянето на параметрите на реформата и по този начин да укрепи ангажираността с нея.

               (12)

               Здравният сектор в Румъния се характеризира с големи разлики по отношение на достъпа до и качеството на предоставяните услуги. Това се дължи наред с другото на неефективно използване на ресурсите и на лошо управление. Реформите, насочени към подобряването на ефективността на сектора на здравеопазването, са започнали, но са необходими постоянни усилия. Икономическата ефективност на системата може да се увеличи чрез намаляване на прекомерната употреба на болнично лечение и като се засилят първичните грижи и системите за препращане.

               (13)

               Румъния продължи да има нисък процент на заетост от 63,8 % през 2012 г., въпреки че по този въпрос беше отбелязано леко подобрение спрямо 62,8 % за предходната година. Поставената за страната цел съгласно стратегията „Европа 2020“ от 70 % до 2020 г. продължава да бъде предизвикателство. Румънската производителност на труда все още е една от най-ниските в Съюза. Качеството на активизирането на публичната заетост, на услугите при търсене на работа и за преквалификация, е все още сравнително ниско. Ограниченият административен капацитет не позволява ефикасно реализиране на активните политики на пазара на труда чрез качествени персонализирани услуги, нито по-добрата интеграция на активни и пасивни политики на пазара на труда. Участието на възрастните в обучението през целия живот все още се държи на много ниски нива от 1,6 % през 2011 г., което е значително по-ниско от средното за ЕС — 8,9 %. Заетостта и активността на пазара на труда сред младежите са сред най-ниските в Съюза през 2012 г. (съответно 23,9 % и 30,9 %), докато процентът на безработицата сред младите хора е висок — 22,7 % през 2012 г. В Румъния делът на младежите, които нито работят, нито се обучават, който беше 16,8 % през 2012 г., все още е висок и нараства.

               (14)

               Намаляването на бедността продължава да бъде основно предизвикателство. През 2011 г. 40,3 % от населението е изложено на риска от бедност и социално изключване, стойност с около две трети по-висока от средното за ЕС равнище от 24,2 %. Децата са особено засегнати (49,1 %). Влиянието на социалните трансфери (с изключение на пенсиите) за намаляването на бедността остава значително под средната ефективност на трансферите в рамките на Съюза както за населението като цяло (23,7 % в Румъния съпоставено с 37,5 % за ЕС през 2011 г.), така и за децата (22 % в сравнение с 42,8 % за Съюза). Ниската степен на въвеждане, обхват и адекватност на социалните помощи остава предизвикателство за тяхната ефективност по отношение на намаляването на бедността. В областта на социалното подпомагане през 2012 г. бяха приети няколко законодателни акта като последващи действия след реформата през 2011 г. Приемането на оставащото законодателство ще бъде важна стъпка към завършване на реформата. Обаче обвързването с мерките за активизиране би могло да бъде подобрено. Изпълнението на националната стратегия за интегриране на ромите започна през 2012 г., но резултатите са скромни. За ефективното изпълнение на стратегията е необходима по-добра координация между различните заинтересовани страни, включително отпускане на финансиране.

               (15)

               Законът за образованието от 2011 г., който представлява значителна реформа, с която се установи дългосрочна програма за подобряване на качеството на образованието на всички нива, все още не функционира пълноценно. За успешното осъществяване на реформата на образованието необходимите финансови и човешки ресурси ще трябва да бъдат насочени за изграждането на административен капацитет и разработването на политики. Румъния е изправена пред голямо предизвикателство в подобряването на качеството на системата на образование и обучение. Преждевременното напускане на училище е значително предизвикателство. С ниво 17,4 % през 2012 г., преждевременно напускащите училище в Румъния са доста повече от средното за ЕС равнище от 13,5 % и националната цел от 11,3 %. Продължават да съществуват проблеми, по-специално в селските и отдалечените райони и относно ромите. На Румъния също така липсва адекватен механизъм за събиране на данни по отношение на преждевременното напускане на училище; всеобхватната стратегия, която ще бъде приета тази година, следва да помогне за постигането на тази цел. Получаването на висококачествено и достъпно образование и грижи в ранна детска възраст все още е проблематично. Несъответствията между придобитите умения и търсенето на пазара на труда са характерни за голяма част от програмите за професионално и висше образование, като ниското ниво на професионални умения е специфично предизвикателство. Високият процент на безработица сред завършилите висше образование и процентът на свръхквалификация придават висок приоритет на допълнителното привеждане в съответствие на висшето образование с пазара на труда. Положителен, но бавен напредък бе постигнат при прехода от институционални към алтернативни грижи за деца, лишени от родителски грижи, но са необходими допълнителни усилия.

               (16)

               Недостатъчният административен капацитет е от ключово значение за Румъния. Публичната администрация се характеризира с непоследователна правна рамка, често прибягване до извънредни постановления, ниски равнища на сътрудничество между министерствата и прекалена бюрокрация. Тя също така е застрашена от липсата на умения, липсата на прозрачност при набиране на персонал и високото текучество на управленските кадри. Недостатъчният административен капацитет допринася за ниската степен на усвояване на средства от фондовете на ЕС. В края на 2012 г. целта за усвояване на средствата, договорена в рамките на програмата за финансова помощ на ЕС, не беше достигната с голямо изоставане. Кумулативното усвояване в края на 2012 г. възлизаше на 5,53 млрд. евро или 20,2 % от общите налични структурни и кохезионни фондове и фондовете за селско стопанство. Това беше с 2,47 милиарда по-малко от целта на програмата за края на 2012 г. в размер на 8 млрд. евро. Усвояването на средства от фондовете на ЕС се подобри от 7,5 % в края на април 2012 г. на 15,2 % в края на май 2013 г. С цел по-нататъшно подобряване на усвояването на средства и намаляване на риска от отмяна на поети бюджетни задължения през 2013 г., румънските власти трябва да съсредоточат усилията си, наред с другото, върху мерки, които да направят системите за управление и контрол на европейските фондове по-ефективни и да укрепят административния капацитет в системата на обществените поръчки.

               (17)

               Румъния е изправена пред редица предизвикателства в областта на икономическата конкуренция, като производителността в промишлеността и услугите остава ниска. Основните предизвикателства са слабата бизнес среда и слабата подкрепа за научни изследвания и развойна дейност (НИРД). Подобренията на бизнес средата следва да бъде интегрирани в по-широка съгласувана стратегия за електронно управление с цел насърчаване на административната култура на прозрачност и правната сигурност и за да се осигурят по-добри публични онлайн услуги. Румъния следва също така да предприеме усилия, за да улесни достъпа до финансиране и да намали административната тежест за малките и средните предприятия (МСП). Интензитетът на НИРД е изключително нисък (0,48 % през 2011 г.) и ефикасността и ефективността на инвестициите трябва да бъдат подобрени значително. Инвеститорите в НИРД трябва да дават приоритет на дейностите, които имат потенциал за привличане на частни инвестиции. Румъния следва също така да засили рамката на правата върху интелектуалната собственост с оглед увеличаване на търговската реализация на резултатите от научните изследвания.

               (18)

               Румъния има ниска степен на конкуренция и ефективност в енергийния и транспортния сектор. Неефективността и непрозрачното управление на държавните предприятия в тези сектори представляват сериозно предизвикателство. Повишаването на енергийната ефективност в сградите, в топлофикацията, промишлеността и транспорта е друго важно предизвикателство. Румъния е с третата най-енергоемка икономика в ЕС, чийто енергиен интензитет е 2,5 пъти по-висок от средния за ЕС. Тя също така представлява третата най-въглеродоемка икономика в Съюза. В жилищните сгради в Румъния се използва осем пъти повече енергия, отколкото средното ниво за ЕС-15, поради неефективни районни отоплителни системи и факта, че сградите не са изолирани по подходящ начин. Интегрирането на пазарите за природен газ и електроенергия на Румъния в пазарите на ЕС продължава да бъде непълно, а трансграничните газови мрежи тепърва трябва да се създават.

               (19)

               В рамките на Европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Румъния. Тя извърши оценка на националната ѝ програма за реформи и на програмата ѝ за конвергенция. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Румъния, но и дали те спазват правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите-членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—8 по-долу.

               (20)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището (5) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Румъния да предприеме следните действия през периода 2013—2014 г.:

               1.

               Да завърши изпълнението на програмата за финансова помощ на ЕС/МВФ.

               2.

               Да осигури благоприятстваща растежа фискална консолидация и да прилага бюджетната стратегия за 2013 г. и след това, както е предвидено, като по този начин се гарантира постигането на СБЦ до 2015 г. Да подобри събирането на данъци чрез прилагането на всеобхватна стратегия за спазване на данъчното законодателство и за борба с недекларирания труд. Успоредно с това да проучи начините за засилване на зависимостта от екологични данъци. Да продължи пенсионната реформа, започната през 2010 г., чрез изравняване на пенсионната възраст за мъжете и жените и насърчаване на пригодността за заетост на по-възрастните работници.

               3.

               Да продължи реформите в здравния сектор за увеличаване на неговата ефективност, качество и достъпност, по-специално за лицата в неравностойно положение и за отдалечените и изолирани общности. Да намали прекомерното използване на болнични грижи, включително чрез укрепване на извънболничната медицинска помощ.

               4.

               Да подобри участието на пазара на труда, както и пригодността за заетост и производителността на работната ръка посредством преразглеждане и засилване на активните политики на пазара на труда, за да осигури обучение и индивидуализирани услуги и да насърчи образованието през целия живот. Да увеличи капацитета на Националната агенция по заетостта с цел подобряване на качеството и обхвата на нейните услуги. С оглед на борбата с младежката безработица, да изпълни бързо националния план за младежка заетост, включително например чрез „гаранция за младежта“. С цел намаляване на бедността, да подобри ефективността и ефикасността на социалните трансфери, като вниманието е специално насочено към децата. Да завърши реформата на социалните помощи чрез приемане на съответното законодателство и засилване на връзките му с мерки за активиране. Да гарантира конкретно изпълнение на националните стратегии за интегриране на ромите.

               5.

               Да ускори реформата в образованието, включително изграждането на административен капацитет както на централно, така и на местно равнище, и да оценява въздействието на реформите. Да ускори реформите в професионалното образование и обучение. Да приведе висшето образование в съответствие с нуждите на пазара на труда и да подобри достъпа до него за хората в неравностойно положение. Да прилага национална стратегия относно преждевременното напускане на училище, насочена към по-добър достъп до качествено образование в ранна детска възраст, включително за децата от ромски произход. Да ускори прехода от институционални грижи към алтернативни грижи за децата, лишени от родителски грижи.

               6.

               Да укрепи управлението и качеството на институциите и публичната администрация, по-специално чрез подобряване на капацитета за стратегическо и бюджетно планиране, чрез увеличаване на професионализма на обществените услуги чрез по-добро управление на човешките ресурси и чрез укрепване на механизмите за координация между различните нива на управление. Да подобри значително качеството на регламентите чрез използването на оценки на въздействието и систематични оценки. Да увеличи усилията за ускорено усвояване на средствата от ЕС, по-специално чрез засилване на системите за управление и контрол и подобряване на обществените поръчки.

               7.

               Да подобри и опрости бизнес средата, по-специално чрез намаляване на административната тежест за малките и средните предприятия и прилагане на съгласувана стратегия за електронно управление. Да улесни и разнообрази достъпа до финансиране за МСП. Да осигури прокарването на по-тесни връзки между научните изследвания, иновациите и промишлеността, в частност като се даде приоритет на изследователската и развойна дейност, която има потенциал за привличане на частни инвестиции. Да активизира усилията за подобряване на качеството, независимостта и ефективността на съдебната система за разрешаването на дела и борбата с корупцията по по-ефективен начин.

               8.

               Да насърчи конкуренцията и ефективността в мрежовите индустрии, като се гарантират независимостта и капацитетът на националните регулаторни органи и чрез продължаване на реформата на корпоративното управление на държавните предприятия в секторите на енергетиката и транспорта. Да приеме цялостен дългосрочен план за транспорта и да подобри инфраструктурата за широколентов достъп. Да продължи премахването на регулираните цени на природния газ и на електроенергията и да подобри енергийната ефективност. Да подобри трансграничната интеграция на енергийните мрежи и да ускори изпълнението на проектите за газопреносни връзки.

      Съставено в Брюксел на 9 юли 2013 година.

            За Съвета

            Председател

         R. ŠADŽIUS

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат и за 2013 г. с Решение 2013/208/ЕС на Съвета от 22 април 2013 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 118, 30.4.2013 г., стр. 21).

      (3)  ОВ C 219, 24.7.2012 г., стр. 72.

      (4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 19 март 2007 година относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Шести ЕФР) за финансовата 2005 година

text:
               8.5.2007

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 103/1

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

   от 19 март 2007 година
   относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Шести ЕФР) за финансовата 2005 година
   (2007/C 103/01)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
   като взе предвид Третата конвенция АКТБ-ЕО, подписана в Ломе на 8 декември 1984 г. (1),
   като взе предвид Вътрешно споразумение 86/126/ЕИО относно финансирането и управлението на помощта на Общността (2), и по-специално член 29, параграф 3, от него,
   като взе предвид Финансовия регламент от 11 ноември 1986 г., приложим за Шестия европейски фонд за развитие (Шести ЕФР) (3), и по-специално членове 66-73 от него,
   като разгледа приходните и разходни сметки и счетоводния баланс на Шестия ЕФР към 31 декември 2005 г. и доклада на Сметната палата за финансовата 2005 г., заедно с отговорите на Комисията (4),
   като има предвид, че:

               (1)

               По силата на член 29, параграф 3 от Вътрешното споразумение, освобождаването от отговорност за финансовото управление на Шестия ЕФР се дава на Комисията от Европейския парламент по препоръка на Съвета.

               (2)

               Цялостното изпълнение на операциите на Шестия ЕФР през финансовата 2005 г. от страна на Комисията е било удовлетворително,

         ПРЕПОРЪЧВА на Европейския парламент да освободи Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Шестия ЕФР за финансовата 2005 година.

      Съставено в Брюксел, на 19 март 2007 година.

            За Съвета

            Председател

         H. SEEHOFER

      (1)  ОВ L 86, 31.3.1986 г., стр. 3.

      (2)  ОВ L 86, 31.3.1986 г., стр. 210. Споразумение, изменено с Решение 86/281/ЕИО (ОВ L 178, 2.7.1986 г., стр. 13).

      (3)  ОВ L 325, 20.11.1986 г., стр. 42.

      (4)  OВ C 263, 31.10.2006 г., стр. 205.


				|

		52013DC0393

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА за преодоляване на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит в Полша /* COM/2013/0393 final - 2013/ () */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
за
преодоляване
на
съществуващия
прекомерен
бюджетен
дефицит в
Полша

СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 126,
параграф 7 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на
Европейската
комисия,
като
има предвид,
че:
(1)       Съгласно
член 126 от
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз (ДФЕС)
държавите членки
трябва да
избягват
прекомерния
бюджетен
дефицит.
(2)       Пактът
за
стабилност и
растеж се
основава на
целта за
осигуряване
на стабилни
публични
финанси като
средство за
засилване на
предпоставките
за ценова
стабилност и
висок и
устойчив
растеж, водещ
до създаване
на трудова
заетост.
(3)       На 7
юли 2009 г. в
съответствие
с член 104,
параграф 6 от
Договора за
създаване на
Европейската
общност (ДЕО)
Съветът реши,
че в Полша е
налице прекомерен
бюджетен
дефицит и
отправи
препоръка за
коригирането
му най-късно
до 2012 г. [1]
в
съответствие
с член 104,
параграф 7 от
ДЕО и член 3
от Регламент
(ЕО) № 1467/97 на Съвета
от 7 юли 1997 г. за
определяне и
изясняване
на
прилагането
на
процедурата
при прекомерен
дефицит[2]. С
цел да сведат
дефицита на
консолидирания
държавен
бюджет под 3 %
от БВП по
надежден и
устойчив
начин, на
полските
власти бе препоръчано
да изпълнят мерките
за фискално
стимулиране
през 2009 г., както
е планирано,
да
осигуряват
средногодишна
структурна
бюджетна
корекция от
най-малко 1 ¼
процентни
пункта от БВП
след 2010 г., да
формулират
ясно
конкретни
мерки, необходими
за
свеждането
на дефицита
под референтната
стойност до
2012 г., както и да
проведат
реформи за
ограничаване
на текущите първични
разходи през
следващите
години. Съветът
определи 7
януари 2010 г.
като краен срок
за
предприемането
на ефективни
мерки.
(4)       На 3
февруари 2010 г.
Комисията
заключи, че
въз основа на
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на
2009 г. Полша е
предприела
необходимите
мерки в
съответствие
с
препоръката
на Съвета от 7
юли 2009 г. да приведе
своя
бюджетен
дефицит под
референтната
стойност от
3 % от БВП и
изрази мнение,
че
следователно
не са
необходими допълнителни
действия в
рамките на
процедурата
при
прекомерен
дефицит. Въз
основа на
своята
прогноза от
есента на 2011 г.
Комисията
прецени, че
Полша не се
справя и
поиска допълнителни
мерки, които
Полша
предприе. Впоследствие,
на 11 януари
2012 г.,
Комисията
потвърди, че
полските
власти са
предприели
ефективни
действия за
навременна и
устойчива
корекция на
прекомерния
дефицит и към
момента не са
необходими
по-нататъшни
мерки в
рамките на
процедурата
при
прекомерен дефицит
за Полша[3].
(5)       В
съответствие
с член 3,
параграф 5 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97
Съветът може
да реши, по
препоръка на
Комисията, да
приеме
преразгледана
препоръка
съгласно
член 126,
параграф 7 от
ДФЕС, ако са
предприети
ефективни
действия, но
след приемането
на тази
препоръка
настъпят
неочаквани
неблагоприятни
икономически
събития със
значими
отрицателни
последици за
държавните
финанси.
Появата на
неочаквани
неблагоприятни
икономически
събития със
значимо
отрицателно
въздействие
върху
бюджета се
оценява
спрямо
икономическата
прогноза,
залегнала в
препоръката
на Съвета.
(6)       В
съответствие
с член 126,
параграф 7 от
ДФЕС, както и
с член 3 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97 на
Съвета, от
Съвета се
изисква да
отправя
препоръки до
съответната
държава
членка с
оглед
прекратяване
на
прекомерния
дефицит в рамките
на определен
срок. В
препоръката
следва да се
определи
краен срок от
най-много шест
месеца за
предприемане
на ефективни
действия от
страна на
съответната
държава членка
за
коригиране
на
прекомерния
дефицит. Освен
това, в
препоръката
за
коригиране
на прекомерния
дефицит
Съветът
следва да
изиска
постигането
на годишни
бюджетни
цели, които,
съгласно
прогнозата,
на която се
базира
препоръката,
съответстват
на минимално
годишно
подобрение
на
структурното
салдо (т.е.
коригираното
спрямо
фазата на
икономическия
цикъл салдо,
без
еднократните
и другите
временни
мерки) от
най-малко 0,5 %
от БВП като
референтна
стойност.
(7)       В
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2009 г., която
стои в
основата на
препоръката на
Съвета по
член 104,
параграф 7 от
ДЕО от 7 юли 2009 г.,
се предвижда,
че полската
икономика ще нарасне
с 0,8 % през 2010 г.,
като 2011 и 2012 г.
не попадат в
полезрението
на
прогнозата.
През 2009 г. реалният
БВП нарасна с
1,6 % и то в
голяма
степен благодарение
на
смекчаването
на
фискалната и на
паричната
политика, на
притока на
средства от
европейските
фондове за
финансиране
на
инвестиции в
инфраструктурата
и на обезценяването
на валутата.
Увеличаването
на износа и
съживяването
на
вътрешното търсене
доведоха до
възстановяване
през 2010 и 2011 г.,
когато
реалният БВП
нарасна
съответно с
3,9 % и с 4,5 %, като
така
растежът на
БВП през 2010 г.
беше значително
по-висок от
очакванията
за 0,8 % от БВП в
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2009 г. От тази
прогноза,
според която
се очакваше
стопяване на
разликата
между
фактическия
и
потенциалния
БВП и след
периода, за
който се
отнася
прогнозата,
се
подразбираше,
че темпът на
растеж на
полската
икономика ще се
движи около
нейния
потенциал и
през следващите
години.
Въпреки това
икономиката на
Полша
отбеляза
рязко
забавяне
през 2012 г. с
ръст на
реалния БВП
от 1,9 %.
Растежът на
инвестициите,
по-специално
в
строителството,
бе забавен от
консолидацията
на публичните
разходи,
слабия
растеж на
кредитите и
от факта, че
домакинствата
се
въздържаха от
придобиване
на недвижими
имоти. Като
цяло, в Полша
се наблюдава
относително
устойчива
икономическа
дейност в
периода 2009—2012 г.,
макар и с
ръст на
реалния БВП
през 2012 г.,
по-нисък от
потенциалния,
главно в резултат
на
световната
икономическа
и финансова
криза.
(8)       Прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г.
предвижда
увеличаване
на реалния
БВП със само
1,1 % през 2013 г.
Частното
потребление
се очаква да
нарасне с 0,8 %
поради понижаване
на заетостта,
слабо
увеличение
на заплатите
и преструктуриране
на
спестявания
на домакинствата.
Тенденцията
в
брутообразуването
на основен
капитал,
особено в
изграждането
на
инфраструктура,
ще остане
отрицателна
със спад от 2,6 %,
като
отразява
продължаващата
фискална
консолидация,
слабото
външно търсене
и забавения
ръст на
кредитите.
През 2014 г. се
очаква
известен
подем на
икономиката
с ръст на
реалния БВП
от 2,2 %, въпреки
че има рискове
от
отклонения и
в двете
посоки в
зависимост
от скоростта
на
възстановяването
на
световната
икономика.
(9)       През
2009 г.
дефицитът на
консолидирания
държавен
бюджет се
увеличи до 7,4 %
от БВП (от 3,7 % от
БВП през 2008 г.) в
резултат на
мащабен
пакет от фискални
стимули и
силно
изразена
динамика на
разходите,
дължаща се на
високия
растеж. След
началото на
процедурата
при
прекомерен
дефицит
мерките за
консолидация
през 2010 г. бяха
насочени към
заплатите в
публичния
сектор,
текущите
разходи и увеличаване
на акцизите.
Въпреки тези
мерки за
консолидация
в размер от 0,6 %
номиналният
дефицит
нарасна до 7,9 %
от БВП през
2010 г. вследствие
на
значително
увеличение
на публичните
инвестиции
(0,4 % от БВП) и
междинното
потребление
(0,5 % от БВП). След
2011 г.
номиналният
дефицит беше
повлиян от
продължаващата
консолидация,
включваща
намаляване
на
социалноосигурителните
вноски, прехвърляни
към
пенсионни
фондове от
отворен тип,
вдигане на
ставките на
ДДС и промени
в други
данъци с цел
увеличаване
на приходите,
въвеждането
на временно
правило за разходите
и
съкращаване
на разходите
за активна
политика по
заетостта.
Вследствие
на това номиналният
дефицит
намаля до 5 %
от БВП през
2011 г.
(10)     Според
актуалните
данни,
отчетени в
нотификация
на Евростат
от април 2013 г.,
дефицитът на
консолидирания
държавен
бюджет достига
3,9 % от БВП през
2012 г.
Дефицитът за
2012 г. е по-висок
от
очакваните 3,5 %
от БВП,
оповестени
публично от
полските власти
през
септември
2012 г.
По-специално,
разходите за
лихви и
социалните
трансфери са по-високи
от
предвижданите.
Що се отнася
до приходите
— тези от
косвени данъци
и в частност
от ДДС бяха
значително по-ниски
от
прогнозираните.
Показателите
биха били още
по-лоши, ако
не беше
по-ниската
степен на
изпълнение
на публични
инвестиции,
частично
компенсирана
с по-нисък
трансфер на
капитали.
(11)     Прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г.
предвижда
дефицитът на
консолидирания
държавен бюджет
да достигне
3,9 % от БВП през
2013 г. (като за 2013 г.
Полша цели
дефицит от 3,5 %
от БВП) и, при
положение че
няма промени
в политиката
— 4,1 % от БВП през
2014 г.
Отчитането
на
допълнителните
мерки,
съдържащи се
в
актуализацията
от 2013 г. на
програмата
за
конвергенция
на Полша (ПК),
която е
публикувана
след
изготвянето
на
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г., почти
не променя
анализа на
ситуацията. В
ПК не се
включват
нови
дискреционни
мерки за 2013 г.
Въпреки че в
ПК се
предвижда
ставките на
ДДС да бъдат
запазени на
настоящото
си равнище,
вместо да
бъдат
намалени,
според вижданията
на Комисията
включването
на тази мярка
би снижило
дефицита за
2014 г. на 3,7 % от
БВП. Поради
това
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
бе обновена с
оглед на мерките,
включени в
КП, за да се
разполага с точен
базов
сценарий за
новата препоръка.

(12)     Данните
от миналото
показват, че
основният
риск за
по-лоши
резултати
във връзка с
бюджетните
цели за 2013 г. и
следващите
години се състои
в изразената
процикличност
на приходите
от преки и
косвени
данъци и
по-ниското им
равнище от
стандартната
еластичност
на приходите,
използвана за
прогнозата.
Това се
отнася
по-специално
за 2012 г., когато
въпреки
увеличената
данъчна основа
приходите от
косвени
данъци намаляха
поради ръст
на
възстановяванията
на ДДС и
неизплатените
дългове по
ДДС.
(13)     Структурният
дефицит
намаля от 8,3 %
от БВП през 2010 г.
на 5,4 % през 2011 г.
и 3,8 % през 2012 г.
Мерките за
консолидация,
прилагани
през този
период, бяха
насочени в
частност към
косвените
данъци, вноските
за
инвалидност,
вноските за
пенсионни
фондове от отворен
тип,
заплатите в
публичния
сектор (с изключение
на местното
управление) и
междинното
потребление.
Тези мерки
бяха мащабни
и се отнасяха
както за
приходите,
така и за
разходите.
Кумулативно
те възлизат
на 2,1 % от БВП
през 2011 г. и на
1,6 % от БВП през
2012 г.
(14)     Средногодишната
фискална
корекция за
периода 2010—2012 г.
възлиза на 1,5 %
от БВП. След
коригиране с
оглед на
значителното
завишаване
на потенциалния
ръст на БВП
от момента на
издаване на
препоръката
(-0.3 процентни
пункта) и поради
неочакваното
забавяне на
нарастването
на приходите,
в сравнение с
очаквания
растеж на БВП
въз основа на
стандартните
равнища на
еластичност
(+ 0.4 процентни
пункта),
средногодишната
структурна
корекция (1,6 %
от БВП)
надвишава
препоръчаната
средногодишна
фискална
корекция (1 ¼ %
от БВП) за
периода 2010—2012 г.
Според очакванията,
базирани на
възходящия
подход,
кумулативният
размер на
мерките за
консолидация
възлиза на 4,3 %
от БВП за
периода 2010—2012 г.
Това показва,
че Полша е
предприела
ефективни
действия.
(15)     Докладът
на
Европейската
комисия от
2012 г. относно
фискалната
устойчивост
показва, че
Полша не е
изправена
пред риск от
натиск върху
бюджета в
краткосрочен
план. Страната
е изложена на
среден риск
за
устойчивостта
в
средносрочен
план и на
нисък риск в
дългосрочна
перспектива,
при условие
че плановете
за фискална
консолидация
се изпълнят в
тяхната
цялост. В
доклада за
застаряване
на
населението
от 2012 г. има
данни за слабо
предвиждано
увеличение
на
свързаните със
застаряване
на
населението
публични разходи
през периода
2010—2060 г. Въпреки
това Полша
трябва все
пак да
проведе
политики за
повишаване
на
устойчивостта
в
дългосрочен
план, но
изискванията
към нея са
по-ниски от
средните за
ЕС като цяло.
(16)     Публичният
дълг намаля
до 55,6 % от БВП
през 2012 г. от 56,2 %
от БВП през
2011 г.
благодарение
на значителна
корекция
наличности-потоци.
Прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта на
2013 г.
предвижда
неговото
увеличаване
на 57 ½ % от БВП
през 2013 г. и, при
положение че
няма промени
в политиката
— на почти 59 % от
БВП през 2014 г.
(17)     Необходимата
структурна
корекция с
оглед на
намаляване
на дефицита
под прага от
3 % от БВП до
2013 г., като по
този начин
крайният срок
се удължи с
една година,
би се
равнявала на
най-малко 1,4 %
от БВП.
Такова
годишно
подобрение
би било
по-голямо от
изискваното
в
препоръката
на Съвета от 7
юли 2009 г. (1 ¼ % от БВП),
въпреки
факта, че
фискалният
риск е спаднал
след 2009 г., тъй
като
номиналният
дефицит е на
много
по-ниско
равнище, а
дългът остава
под прага от
60 %. В резултат
на това е
допустим
по-плавен
темп на
консолидация,
който от своя
страна ще намали
крайните
разходи,
които биха
били значителни,
ако
корекцията
трябваше да
се извърши
през 2013 г.
По-специално,
защото
наличното
време за
въвеждане на
изискваните
мерки след
препоръката
ще бъде
ограничено.
Ето защо те
трябва да
бъдат така
разпределени,
че да се
постигне
въздействие
в размер на около
1 % от БВП в
течение на
цялата
година.
(18)     С
оглед на
гореизложеното
и в
съответствие
с правилата
на Пакта за
стабилност и
растеж,
удължаването
на крайния
срок за коригиране
на
прекомерния
дефицит на
две години е
оправдано.
(19)     Коригирането
на
прекомерния
дефицит до 2014 г.
би било
съизмеримо с
междинните
цели за номиналния
дефицит в
размер на 3,6 %
от БВП за 2013 г. и
3,0 % от БВП за
2014 г.
Заложеното в
тези цели
подобрение
на
структурното
салдо на
бюджета възлиза
на 0,8 % от БВП
през 2013 г. и на
1,3 % от БВП през
2014 г. Това
означава, че
има нужда от
допълнителни
мерки в
размер на 0,4 %
от БВП през
2013 г. и 0,4 % от БВП
през 2014 г., в
допълнение
към вече
включените в
прогнозата
от пролетта и
в
актуализацията
на
програмата
за
конвергенция
с очаквано
въздействие
върху
бюджета от 0,25 %
през 2013 г. и 0,4 %
от БВП през
2014 г.
(20)     Полша
изпълнява
условията за
удължаване на
крайния срок
за
коригиране
на прекомерния
дефицит на
консолидирания
държавен бюджет
по член 3,
параграф 5 от
Регламент (EО)
№ 1467/97 за
определяне и
изясняване
на прилагането
на
процедурата
при
прекомерен
дефицит,
ПРИЕ
НАСТОЯЩАТА
ПРЕПОРЪКА:
(1)
Полша
следва да
преодолее
съществуващия
прекомерен дефицит
в срок
най-късно до
2014 г.
(2)
Полша
следва да
постигане
целеви
номинален
дефицит от 3,6 %
от БВП през
2013 г. и 3,0 % от БВП
през 2014 г.,
което
съответства
на годишно
подобрение
на
структурното
салдо
съответно от
най-малко 0,8 % и
1,3 % от БВП, въз
основа на
актуализираната
прогноза на
службите на
Комисията от
пролетта на
2013 г.
(3)
Полша
следва
стриктно да
прилага вече
приетите
мерки, като
ги съчетава с
допълнителни
мерки,
достатъчни
за
постигането
на корекция
на
прекомерния
дефицит
най-късно
през 2014 г.
(4)
Съветът
определя за
Полша
[1 октомври
2013 г.] като
краен срок за
приемане на
ефективни действия
и, в
съответствие
с член 3,
параграф 4а
от Регламент
(ЕО) № 1467/97, за
подробно
докладване
на
стратегията
за консолидация,
предвидена
за постигане
на целите.
Освен
това
полските
власти
следва (i) да
подобрят
качеството
на
публичните
финанси, по-специално
чрез
свеждане до
минимум на съкращенията
в
насърчаващите
растежа инвестиции
в
инфраструктурата,
внимателен
преглед на
социалните
разходи и
тяхната
ефективност;
(ii) да подобрят
спазването
на данъчното законодателство
и да повишат
ефективността
на данъчната
администрация
и (iii) да направят
институционалната
рамка на
публичните
финанси
по-обвързваща
и прозрачна,
включително
чрез бързо
приемане на
постоянно
правило по
отношение на
разходите на
консолидирания
държавен
бюджет. На
последно
място, за да
се гарантира
успехът на
стратегията
за фискална
консолидация,
е важно тя да
бъде
подкрепена
от
всеобхватни
структурни реформи,
в
съответствие
с
препоръките
на Съвета, отправени
до Полша в
контекста на
европейския
семестър. Освен
доклада по
препоръка (4)
полските
власти
следва да докладват
за
постигнатия
напредък при
прилагането
на тези
препоръки в
отделна
глава, включена
в програмите
за
конвергенция,
до
реализиране
на пълната
корекция на
прекомерния
дефицит.
Адресат
на
настоящата
препоръка е
Република
Полша.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               Всички
документи,
свързани с
процедурата при
прекомерен
дефицит за
Полша, могат
да бъдат
намерени на
следния
уебсайт: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/poland_en.htm
[2]               ОВ
L 209, 2.8.1997 г., стр. 6.
[3]               Съобщение
на Комисията
до Съвета
относно оценката
на
изпълнението
на бюджета в
контекста на
продължаващите
процедури
при прекомерен
дефицит след
прогнозите
на службите
на Комисията
от есента на
2011 г. — COM (2012) 4 окончателен,
11.1.2012 г.


title: Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Дания за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за периода 2012—2015 г.

text:
               24.7.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 219/21

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 10 юли 2012 година
   относно националната програма за реформи на Дания за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за периода 2012—2015 г.
   2012/C 219/06
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)

               На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Дания за 2011 г. и даде становище относно актуализираната програма за конвергенция на Дания за периода 2011—2015 г.

               (4)

               На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Дания ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 1 декември 2011 г. Съветът одобри заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и други комитети, да представи виждането си за препоръчителни действия в рамките на политическия цикъл „Европа 2020“. Това виждане съставлява част от становището на Комитета по заетостта.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕС) № 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

               (7)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

               (9)

               На 30 април 2012 г. Дания представи своята програма за конвергенция за периода 2012—2015 г., както и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В своя задълбочен преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията стигна до заключението, че Дания е засегната от вътрешен и външен дисбаланс, макар и не прекомерен.

               (10)

               Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози на посочената програма, е реалистичен. Сценарият, който предвижда ръст на БВП от 1,2 % и 1,5 % за 2012 и 2013 г., е до голяма степен в съответствие с пролетната прогноза на службите на Комисията, в която се очаква ръст на БВП от 1,1 % и 1,4 %. Съответно нивата на държавния дефицит са малко по-ниски в програмата за конвергенция (4,0 % и 1,8 % от БВП през 2012 и 2013 г. съответно, в сравнение с 4,1 % и 2,0 % от БВП в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г.). Целта на очертаната в програмата за конвергенция бюджетна стратегия е да се коригира прекомерният дефицит до 2013 г. и да се постигне средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за структурен дефицит, не по-голям от 0,5 % от БВП. Освен това правителството си е поставило за цел да постигне най-малко структурно балансиран бюджет през 2020 г.
               Програмата за конвергенция потвърждава предишната СБЦ, която е подходящо отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планираният номинален дефицит през 2013 г. отговаря на своевременна корекция на прекомерния бюджетен дефицит и въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (5) планираната бюджетна консолидация за 2013 г. съответства на препоръката на Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит от юли 2010 г. Според изчисленията представените в програмата за конвергенция нетни дискреционни мерки трябва да доведат до консолидация, която като цяло да съответства на препоръката в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Консолидацията изостава спрямо първоначално планираното и през 2013 г. са необходими значителни усилия, за да се гарантира изискваната структурна корекция. Рисковете да не се постигне определената от Договора референтна стойност от 3 % от БВП през 2013 г. са ограничени. В своята прогноза от пролетта на 2012 г. службите на Комисията прогнозираха бюджетен дефицит от 2 % от БВП. Очаква се Дания да постигне своята СБЦ през 2013 г. Като се има предвид (преизчисленото) структурно салдо на бюджета обаче, нещата не стоят така от 2013 г. нататък, а прогнозираната бюджетна консолидация в структурното салдо на бюджета не постига изискваното от Пакта за стабилност и растеж ниво от 0,5 % от БВП. Същевременно темпът на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, се очаква да съответства на целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж. Част от бюджетния дефицит ще се финансира чрез намаляване на държавните активи в Националната банка на Дания. Брутният публичен дълг на Дания се очаква да спадне от 46,5 % от БВП през 2011 г. до 42,1 % през 2015 г., далеч под 60 % от БВП.

               (11)

               Основен приоритет за Дания е да се увеличи предлагането на работна сила, за да се осигури бъдещото благосъстояние и фискална устойчивост. През 2011 г. Дания завърши амбициозна реформа на схемата за доброволно ранно пенсиониране и отново постави на дневен ред планираното по-рано увеличаване на законово определената пенсионна възраст и връзката ѝ с очакваната продължителност на живота. Сега усилията трябва да бъдат пренасочени към реформиране на схемите за пенсия за инвалидност и за субсидирана заетост (системата „flex-job“). Правителството представи предложение за реформа в тази област, което следва да се приложи незабавно. Също така следва да се разгледат задълбочаващите се различия в заетостта между лицата, произхождащи от семейства на мигранти, и останалата част от активното население.

               (12)

               През последните десетилетия ръстът на производителността на труда в Дания се забави, като една от причините са относително слабите образователни постижения. Въпреки високото равнище на разходите за образование, качеството на датското училищно образование — според програмата на ОИСР за международно оценяване на учениците (PISA) — е едва средно. Освен това като цяло учащите завършват своето образование на по-късна възраст в сравнение с други държави членки, а делът на отпадащите ученици от институциите за професионално обучение е относително висок. За да отговори на предизвикателствата в тази област, правителството обяви редица нови мерки както за задължителното, така и за средното образование. Бюджетът за 2012 г. също така подкрепя въвеждането на социални клаузи в процедурите за обществени поръчки, както и мерки, чрез които е финансово изгодно за частните предприятия да предлагат възможности за чиракуване, така че да се увеличи броят на наличните места. По-голямото предлагане на възможности за чиракуване също ще бъде разгледано в рамките на тристранните преговори и в работата на междуведомствен комитет.

               (13)

               Друга възможна причина за ниския ръст на производителността е относително слабата степен на конкуренция в Дания. През 2011 г. беше приет пакет за конкуренцията, насочен преди всичко към строителния сектор, сектора на търговията на дребно, здравеопазването и услугите в публичния сектор. В момента се разглежда състоянието на конкуренцията в таксиметровите и транспортните услуги, както и либерализирането на аптеките, с оглед на предприемането на възможни нови мерки. С регионалните и местните управи се договаря въпросът за увеличаване на обществените поръчки в общините и регионите. В този контекст неотдавна правителствен комитет стигна до заключението, че датското конкурентно право се нуждае от подсилване, а понастоящем санкциите за нарушения са прекалено ниски, за да имат възпиращ ефект. Тъй като през изминалата година в тази област са предприети малко конкретни инициативи, необходими са допълнителни стъпки за намиране на адекватен отговор на този проблем.

               (14)

               Както се потвърждава в задълбочения преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 г., докато високата брутна задлъжнялост на домакинствата е до известна степен структурна черта на датската икономика, като активите на домакинствата значително надвишават пасивите, възникват опасения по отношение на високата задлъжнялост на домакинствата, тъй като развитието на жилищния пазар изглежда е причина дългът да надхвърли нива, които могат да бъдат обяснени със структурни фактори като жилищни и пенсионни активи.
               Освен това от 2003 г. насам характерът на ипотечните кредити се е променил, като заемите без първоначална вноска и с променлив лихвен процент придобиват популярност за сметка на заемите с фиксиран лихвен процент и вноска. Следователно понастоящем за дадено равнище на дълг домакинствата са по-уязвими спрямо покачването на лихвените проценти и колебанията в цените на недвижимите имоти, отколкото преди десетилетие. Това поражда по-голям потенциален риск по отношение на финансовата и икономическата стабилност. В Дания бяха предприети подходящи мерки за справяне с уязвимостта на ипотечната система. Понастоящем Министерството на стопанската дейност и растежа анализира характера на ипотечните заеми в различните домакинства в светлината на доходите, историята на пазара на труда и други социално-икономически променливи. Целта е да се определи потенциалната уязвимост на домакинствата в случай на различни икономически шокове, включително вариране на лихвените проценти. Въпреки това следва да се разгледат също мерки за предотвратяването на проциклично развитие на пазара на жилища в средносрочен план, за предпочитане чрез съобразяване на данъка за собственост с реалната пазарна стойност. Премахването на тавана на годишното увеличение на общинския поземлен данък също би могло да предотврати бъдещ процикличен ефект. Такива мерки следва да се въвеждат постепенно, като се има предвид настоящата необходимост от стабилизиране на пазара на жилища.

               (15)

               Дания пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, повишаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу.

               (16)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Дания. Комисията извърши оценка на програмата ѝ за стабилност и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—5 по-долу.

               (17)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като неговото становище (6) е изразено по-специално в препоръката в точка 1 по-долу.

               (18)

               С оглед на резултатите от направения от Комисията задълбочен преглед и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 3, 4 и 5 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Дания да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

               1.

               Да прилага бюджетната стратегия според планираното, да гарантира коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. и да постигне средната годишна структурна корекция, определена в препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. След това да осигури подходяща структурна корекция, за да постигне достатъчен напредък към постигане на СБЦ, включително постигане на целевия показател за разходите.

               2.

               Да предприеме допълнителни мерки за увеличаване на предлагането на работна ръка в дългосрочен план чрез реформиране на схемите за пенсия за инвалидност и чрез по-добро насочване на схемите за субсидирана заетост (системата „flex-job“) към хората с намалена работоспособност, както и чрез подобряване на пригодността за заетост на лицата, произхождащи от семейства на мигранти.

               3.

               Да приложи незабавно обявените мерки за подобряване на икономическата ефективност на образователната система, да намали дела на отпадналите от образователната система, по-специално в рамките на професионалното обучение, и да увеличи възможностите за чиракуване.

               4.

               Да продължи усилията за премахване на пречките пред конкуренцията, по-специално при местните услуги, в секторите на търговията на дребно и строителството, включително чрез допълнително отваряне за конкуренция на обществените поръчки за услуги на общините и регионите и гарантиране, че санкциите, предвидени в конкурентното право, са с достатъчен възпиращ ефект.

               5.

               Да разгледа по-нататъшни превантивни мерки за укрепване в средносрочен план на стабилността на жилищния пазар и финансовата система, включително като отчете резултатите от провежданото в момента проучване на Министерството на стопанската дейност и растежа относно разпределението на активите и пасивите в домакинствата и като направи преглед на системата за данъчно облагане на собствеността и общинската система за данъчно облагане на земята.

      Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

            За Съвета

            Председател

         V. SHIARLY

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

      (4)  ОВ C 213, 20.7.2011 г., стр. 1.

      (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методика.

      (6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


				|

		52013PC0381

			Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА с което се констатира, че Белгия не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. /* COM/2013/0381 final - 2013/ () */

			   	Препоръка
за
РЕШЕНИЕ
НА СЪВЕТА
с което
се
констатира,
че Белгия не
е предприела
ефективни
действия в
отговор на
препоръката
на Съвета от 2 декември
2009 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 126,
параграф 8 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия,
като
има предвид,
че:
(1)       Съгласно
член 126 от
Договора
държавите
членки
трябва да
избягват
прекомерен бюджетен
дефицит.
(2)       Пактът
за
стабилност и
растеж се
основава на
целта за
осигуряване
на стабилни
публични
финанси като
средство за
укрепване на
предпоставките
за ценова
стабилност и
висок и
устойчив
растеж, водещ
до създаване
на трудова
заетост.
Пактът за
стабилност и
растеж
включва
Регламент (ЕО)
№ 1467/97 на Съвета
от 7 юли 1997 г. за
определяне и
изясняване
на
прилагането
на
процедурата
при прекомерен
дефицит[1],
който беше
приет, за да
се насърчи
своевременното
коригиране
на
прекомерния
дефицит по
консолидирания
държавен
бюджет.
(3)       На
2 декември
2009 г. по
предложение
на Комисията
Съветът реши,
че съгласно
член 126,
параграф 6 от
Договора в
Белгия[2]
е налице
прекомерен
бюджетен
дефицит. На същата
датата
Съветът,
отново въз
основа на препоръка
на Комисията,
прие
препоръки по член 126,
параграф 7, с
които призова
белгийските
власти да
предприемат действия
в
средносрочен
план, за да
сведат дефицита
под 3 % от БВП
най-късно до
2012 г.
(4)       По-конкретно,
с цел
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет да се
сведе под 3 %
от БВП по
надежден и
устойчив
начин, на белгийските
власти бе
препоръчано:
а) през 2010 г. да
въведат
заложените в
проектобюджета
за същата
година мерки
за
намаляване
на дефицита,
а през 2011 г. и
2012 г. да
засилят
планираната
фискална
консолидация;
б) през
периода 2010—2012 г.
да осигурят
средногодишна
фискална
консолидация
в размер на 0,75 %
от БВП, с
което да се
спомогне да
се възобнови
низходящата
тенденция
при
съотношението
между
брутния
държавен
дълг и БВП и
то да се
доближи до
референтната
стойност със
задоволителни
темпове чрез
възстановяване
на адекватно
равнище на
първичния излишък;
в) да
конкретизират
мерките,
необходими
за
коригирането
на
прекомерния
дефицит до
2012 г., ако
цикличните
условия
позволяват
това, и да
ускорят
намаляването
на дефицита,
ако
икономическата
или
бюджетната конюнктура
се окаже
по-благоприятна
от прогнозираната
към момента
на отправяне
на препоръките
във връзка с
процедурата
при прекомерен
дефицит; г) да
подобрят
механизмите
за
наблюдение с
цел да се
осигури
спазването
на
бюджетните
цели. В
съответствие
с разпоредбите
на член 3,
параграф 4 от
Регламент (ЕО)
№ 1467/97, в
препоръките
си Съветът
определи 2 юни
2010 г. за краен
срок за
предприемане
на ефективни
действия.
(5)       Според
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на
2009 г.,
залегнала в
препоръката
на Съвета по
член 126,
параграф 7 от
ДФЕС от
2 декември
2009 г., се
очакваше
белгийската
икономика да
отбележи
растеж от 0,6 %
през 2010 г. и 1,5 %
през 2011 г. 2012 г.
не беше
включена в
прогнозния
период, но
при
допускане, че
до 2015 г.
голямата
отрицателна
разлика
между
фактическия
и
потенциалния
БВП
постепенно
ще намалее,
за 2012 г. се
очакваше
по-голям
растеж в
сравнение с
2011 г. През 2010 г.
растежът на
БВП
значително
надхвърли
заложения в
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на
2009 г., през 2011 г.
беше малко
над
предвидените
1,5 %, а през 2012 г.
белгийската
икономика
отбеляза
спад от 0,2 %.
(6)       Въз
основа на
прогнозата
на своите
служби от
пролетта на
2010 г., на 15 юни
2010 г.
Комисията формулира
заключението,
че в
съответствие
с препоръката
на Съвета от
2 декември
2009 г. Белгия е
предприела
ефективни
действия за
свеждане на
бюджетния
дефицит под
референтната
стойност от
3 % от БВП, и
изрази
мнението, че
към дадения
момент не е
необходима
допълнителна
мярка в
рамките на
процедурата
при прекомерен
дефицит.
(7)       От
прогнозата
на службите
на Комисията
от 2011 г. можеше
недвусмислено
да се
заключи, че има
опасност
препоръката
от 2009 г. във
връзка с
процедурата
при
прекомерен
дефицит да не
бъде спазена:
крайният
срок
наближаваше,
дефицитът
все още бе
доста над
прага от 3 % от
БВП, а
бюджетът за
2012 г. все още не
бе изготвен,
като
същевременно
постигнатата
към момента
фискална
консолидация
бе по-ниска
от
препоръчаната.
Комисията
изрази
своето
безпокойство
от тези факти
и призова
Белгия
своевременно
да
предприеме
необходимите
мерки, за да
се избегне
ескалация на
процедурата
при прекомерен
дефицит. През
декември 2011 г.
новосформираното
правителство
прие
проектобюджет.
На 11 януари
2012 г.
Комисията
стигна до заключението,
че предвид
преобладаващия
към момента
макроикономически
сценарий (очакван
растеж от 0,9 %
съгласно
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на
2011 г.), мерките
за бюджетна
консолидация
и допълнителното
замразяване
на разходите,
през 2012 г. дефицитът
би могъл да
достигне 2,9 %
от БВП.
Поради това
Комисията
изрази
мнението, че
към дадения
момент не е
необходима
допълнителна
мярка в
рамките на
процедурата при
прекомерен
дефицит за
Белгия.
(8)       В
новата
оценка на
действията,
предприети от
Белгия за
коригиране
на
прекомерния
дефицит до
2012 г. в отговор
на
препоръката
на Съвета съгласно
член 126,
параграф 7 от
Договора, се
стига до
следните
заключения:
–
Съгласно
подаденото
по
процедурата
при прекомерен
дефицит
уведомление
за дефицита
по
консолидирания
държавен
бюджет през
2012 г., което бе
валидирано
от Комисията
(Евростат),
през 2012 г.
дефицитът
достигна 3,9 %
от БВП. Това
се дължеше
отчасти на
нуждата от
спешна
рекапитализация
на банковата
група Dexia в края
на 2012 г., която
увеличи
бюджетния
дефицит с 0,8 %
от БВП.
Крайният
срок обаче
нямаше да
бъде спазен
дори без тази
операция, тъй
като след
отчитане на
нейния еднократен
отрицателен
ефект
дефицитът
възлезе на 3,2 %
от БВП. Освен
това
бюджетът за
2012 г. вече
включваше
значителни
еднократни
мерки в
размер на
около 0,4 % от
БВП, предназначени
за
намаляване
на дефицита.
–
Първичното
салдо се
подобри, като
дефицитът
намаля от 1,9 %
от БВП през
2009 г. до 0,4 % от
БВП през 2010 г., а
през 2011 г.
остана като
цяло
стабилно. През
2012 г.
първичният
дефицит се
покачи на 0,5 % — това
беше отражение
от
рекапитализацията
на Dexia, без която
първичното
салдо щеше да
отбележи
излишък в
размер на 0,3 %
от БВП.
–
Средногодишната
фискална
консолидация
от 2010 г.
насетне се
изчислява на
0,3 % от БВП,
което е
значително
под
препоръчаната
от Съвета
стойност 0,75 %
от БВП.
Коригираната
с ефекта от
ревизираните
данни за растежа
на
потенциалния
БВП и
динамиката
на приходите
средногодишна
фискална
консолидация
е по-ниска от
половината
от препоръчаната
стойност. При
прилагане на
метода „отдолу
нагоре“
кумулативното
нетно въздействие
на
дискреционните
мерки с
постоянен
характер се
изчислява на
около 2 % от
БВП за
периода 2010—2012 г.
Това
изчисление
включва както
мерките за
намаляване
на дефицита, така
и известното
увеличение
на разходите
поради
решения от
минал период
във връзка с
политиката
(напр.
изменения на
социалните
придобивки с
оглед на
социално
подпомагане,
бързорастящо
субсидиране
на работните
заплати,
които
изплащат
предприятията),
с което
фискалната
консолидация
частично се
неутрализира.
Освен това
посочените
дискреционни
мерки в
размер на 2 %
от БВП не
оказаха
достатъчно
влияние, за
да се
компенсира тенденцията
за
независимо
нарастване
на публичните
разходи
поради
застаряването
на населението
и
същевременно
да се
постигне
препоръчаното
подобрение
на
структурното
салдо през
периода на
консолидация.
–
През 2010 г.
Белгия като
цяло въведе
заплануваните
мерки за
намаляване
на дефицита,
което се
изрази в
структурно
подобрение в
размер на 0,5 % от
БВП, 0,25
процентни
пункта от
което се
дължаха на
сериозно
снижаване на
лихвените
разходи.
Номиналният
дефицит
спадна от 5,6 %
от БВП през
2009 г. (което
включваше 0,6
процентни
пункта
поради
фактори с
еднократно
действие) на
3,8 % от БВП —
стойност, която
бе
значително
по-ниска от
целевите 4,8 %
от БВП,
заложени от
белгийските
власти в програмата
за
стабилност
от януари 2010 г.,
и се дължеше
на факта, че
макроикономическите
резултати
надминаха
очакванията.
През 2010 г. БВП
нарасна с 2,4 %,
докато в
препоръката
по
процедурата
при
прекомерен
дефицит се
предвиждаше
растеж от 0,6 %.
–
Въпреки
сравнително
благоприятните
макроикономически
условия през
първата половина
на 2011 г.
(годишен
растеж на БВП
от 1,8 %), номиналното
салдо за
същата
година
отбеляза несъществено
намаление на
3,7 % от БВП в
сравнение с целевите
3,6 % от БВП,
заложени в
програмата
за стабилност
за 2011 г. През
2011 г.
структурното
салдо се
влоши с 0,1 %.
Белгия не
успя да се
възползва от
относително
благоприятната
икономическа
обстановка,
за да намали
дефицита си,
което до
известна степен
се дължеше на
политическата
криза на федерално
равнище,
обхванала
периода от проведените
през юни 2010 г.
избори до
декември 2011 г.
–
През
декември 2011 г.
новосформираното
белгийско
правителство
включи в
бюджета за
2012 г. редица
мерки за
консолидация,
които —
съгласно
бюджета и
програмата
за стабилност
за 2012 г. —
възлязоха на
около 3 % от
БВП. През
март 2012 г. и
октомври 2012 г.
бяха
предприети допълнителни
мерки за
компенсиране
на отрицателното
въздействие,
което
забавянето
на
икономическия
растеж
оказва върху
бюджета. В
края на 2012 г. се
наложи
правителствата
на Белгия и
Франция да увеличат
капитала на
банковата
група Dexia, за да
се коригира
отрицателната
позиция на нетните
ѝ активи и да
се даде
възможност
за
организираното
ѝ
преобразуване.
Тази
операция
оказа
еднократно
отрицателно въздействие
върху
дефицита на
Белгия в размер
на 0,8 % от БВП.
Въпреки
механизма за
засилено
наблюдение
икономическият
спад засегна
държавните
приходи
по-сериозно,
отколкото се
очакваше, в
резултат на
което
дефицитът на
федерално
равнище
достигна 2,7 %
от БВП (като
се изключи
въздействието
от
операцията с
Dexia) в сравнение
с целта от 2,4 %.
Освен това,
уведомлението
по
процедурата
при
прекомерен дефицит
от април 2013 г.
показа, че на
равнище
местно
управление
целта за дефицита
не е
изпълнена (-0,3 %
от БВП вместо
-0,2 % от БВП) —
резултат,
който беше
само
частично компенсиран
от факта, че
регионите и
общините
отбелязаха
по-добри
резултати от
очакваните
(-0,1 % от БВП
вместо -0,2 %).
През 2012 г.
структурното
салдо по
бюджета се
подобри с 0,5
процентни
пункта от
БВП. Широкообхватните
мерки на
правителството
бяха
частично
неутрализирани
от растящите
лихвени
разходи, от
отрицателното
въздействие
на
автоматичната
индексация
на работните
заплати и
социалните
придобивки
спрямо
инфлацията
за
предходния
период и от значителното
увеличение
на разходите
за пенсии.
–
Държавният
дълг нарасна
от 84,0% от БВП
през 2007 г. на 99,6 %
от БВП през
2012 г. 6,5
процентни
пункта от това
увеличение
се дължат на
динамиката
на дефицита и
на БВП, а 9 процентни
пункта — на
външни
фактори,
свързани
предимно с
операции по
реструктуриране
на
финансовия
сектор под
формата на
увеличаване
на
собствения
капитал.
(9)       С цел
да се
гарантира
спазването
на фискалните
цели Белгия
предприе
някои мерки
за укрепване
на
механизмите
за
наблюдение,
каквито бяха,
например,
създаването
на комитет по
наблюдението
през 2010 г. и
засиленото
наблюдение
на
изпълнението
на бюджета
през 2012 г. При все
това, при
коригирането
на фискалната
рамка не бе
постигнат
съществен
напредък,
така че да се
гарантира
задължителният
характер на
бюджетните
цели на
федерално и
подфедерално
равнище и да
се увеличи
прозрачността
по отношение
на
разпределението
на тежестта и
отчетността
на различните
равнища на
управление.
(10)     Това
води до
заключението,
че
действията на
Белгия в
отговор на
препоръката
по член 126,
параграф 7 от
Договора,
приета от
Съвета на
2 декември
2009 г., са
недостатъчни.
Белгия не успя
да преодолее
прекомерния
дефицит до 2012 г.
Фискалната
консолидация
е значително
по-ниска от
препоръчаната
от Съвета,
като за 2011 г.
дори напълно
отсъства,
ПРИЕ
НАСТОЯЩОТО
РЕШЕНИЕ:
Член 1
Белгия
не е
предприела
ефективни
действия в
отговор на
препоръката
по член 126,
параграф 7 от
Договора,
приета от Съвета
на 2 декември
2009 г.
Член 2
Адресат
на
настоящото
решение е
Кралство Белгия.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               OВ L 209,
2.8.1997 г., стр. 6.
[2]               OВ L 125, 21.05.2010 г.,
стр. 34. Всички
документи,
свързани с
процедурата
при прекомерен
дефицит за
Белгия, са
публикувани
в интернет на
адрес:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm