               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 16.11.2016
            COM(2016) 726 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            oтносно икономическата политика на еврозоната

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               oтносно икономическата политика на еврозоната

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)Икономическото възстановяване в еврозоната продължава, но е все още нестабилно. През последните години беше постигнат значителен напредък: от 2015 г. досега БВП на еврозоната се е възстановил до равнището си преди кризата в реално изражение, а безработицата е спаднала до най-ниското си равнище от 2010—2011 г. насам. При все това обаче, съвкупното търсене е слабо, инфлацията е значително под целевата стойност, въпреки силно експанзионистичната парична политика на Европейската централна банка, а растежът е възпрепятстван от последиците от кризата, като например все още съществуващите макроикономически дисбаланси и високото равнище на задлъжнялост във всички сектори на икономиката, които изискват намаляване на задлъжнялостта и ограничават наличните ресурси за потребление и инвестиции. В допълнение към това потенциалът за растеж на икономиката в еврозоната беше с тенденция за спад в дългосрочен план, като кризата задълбочи още повече тази тенденция. Въпреки признаците за подобрение, трайният недостиг на инвестиции и високото равнище на безработица пораждат рискове от допълнително намаляване на перспективите за растеж. Възстановяването на баланса в икономиката на еврозоната запазва асиметричния си характер, като само страните, които са нетни длъжници, коригират своите дисбаланси, което води до увеличаване на излишъка по текущата сметка. Като част от общото споразумение в рамките на Г-20, държавите членки от еврозоната са призовани да използват всички инструменти на политиката — парични, фискални и структурни, поотделно или заедно, за да постигнат силен, устойчив, балансиран и приобщаващ растеж.

               (2)Провеждането на амбициозни структурни реформи следва да улесни плавното и ефикасно преразпределяне на човешките и капиталовите ресурси и да спомогне за преодоляването на предизвикателствата, пораждани от протичащите технологични и структурни промени. Необходими са реформи, които да създадат благоприятен бизнес климат, да доизградят единния пазар и да премахнат пречките пред инвестициите. Тези усилия са от решаващо значение за повишаване на производителността и заетостта, за засилване на конвергенцията и за повишаване на потенциала за растеж и на капацитета за приспособяване на икономиката на еврозоната. Провеждането на структурни реформи чрез създаване на ефикасни пазари с бързо реагиращи механизми за определяне на цените би могло да подпомогне паричната политика чрез улесняване на предаването ѝ към реалната икономика. Реформите, чрез които се премахват пречките пред инвестициите и които са в подкрепа на инвестициите, могат да окажат двойно положително въздействие, от една страна, като благоприятстват стопанската активност в краткосрочен план и от друга, като изграждат капацитет за дългосрочен растеж. Реформите, чрез които се подобрява производителността, са от особено значение за онези държави членки, които поради висок външен дълг имат голяма нужда от намаляване на задлъжнялостта, тъй като по-бързият растеж допринася за намаляване на дълга като дял от БВП. Повишаването на ценовата и неценовата конкурентоспособност ще допринесе допълнително за външното преструктуриране в тези държави. Държавите членки с голям излишък по текущата си сметка могат да спомогнат за възстановяването на равновесието в еврозоната чрез въвеждане на мерки, включително структурни реформи, с които се улеснява насочването на прекомерните спестявания към вътрешното търсене, по-специално чрез увеличаване на инвестициите. Настоящият контекст на ниски лихвени проценти също предлага допълнителни възможности в това отношение, особено в държавите със значително фискално пространство.

               (3)По-доброто координиране при изпълнението на структурните реформи, включително тези, които са посочени в специфичните за всяка държава препоръки, и тези, необходими за завършването на Икономическия и паричен съюз (ИПС), би могло да породи положителни странични ефекти в държавите членки и да засили положителните краткосрочни последици от тях. Тематичните дискусии в рамките на Еврогрупата се оказаха много полезни за изграждане на общо разбиране за приоритетите за реформи в еврозоната, както и за споделяне на най-добри практики, насърчаване на изпълнението на реформите и структурно сближаване. Еврогрупата трябва да продължи тези дискусии, като ги засили, доколкото е възможно, при ефективно използване на общите принципи и референтните показатели, по които е постигнато съгласие. Националните съвети по производителността, които ще бъдат създадени в отговор на препоръката на Съвета, приета на 20 септември 2016 г.
                  3
               , също могат да допринесат за дебатите на национално равнище и за разработването на структурните реформи, които са необходими на държавите членки в контекста на икономиката на еврозоната.

               (4)Засилената координация на националните фискални политики, базирана на общи правила, е от основно значение за постигането на подходяща обща фискална позиция и за нормалното функциониране на паричния съюз. Общите фискални правила имат за цел да осигурят устойчивостта на дълга на национално равнище и същевременно да предоставят възможност за макроикономическо стабилизиране. Следователно националните фискални позиции и общата фискална позиция на еврозоната трябва да съчетават целта за гарантиране на дългосрочната устойчивост на националните публични финанси с целта за краткосрочно макроикономическо стабилизиране както на национално равнище, така и на равнището на еврозоната. В настоящата обстановка на голяма несигурност относно стабилността на възстановяването и равнището на неизползвания капацитет в икономиката и в условията на особено експанзионистична парична политика е необходимо фискалната политика на равнището на еврозоната да допълва паричната политика както в действията за подпомагане на търсенето, по-специално в областта на инвестициите, така и в действията за излизане от ниската инфлация. Ефективността на фискалната политика, в това число и разпространението на ефектите в различните държави, се засилва от прилаганите понастоящем ниски лихвени проценти. Поради това е основателно да се препоръча по-положителна фискална позиция за еврозоната като цяло. Комисията смята, че при сегашните обстоятелства за 2017 г. е желателна фискална експанзия в размер до 0,5 % от БВП на равнището на еврозоната като цяло
                  4
               . Тази цел е определена предпазливо и прагматично в рамките на възможните цели, ситуирани между 0,3 % долна граница и 0,8 % горна граница, за да се отчетат съображенията, свързани както с макроикономическото стабилизиране, така и с фискалната устойчивост. Същевременно държавният дълг остава висок и в редица държави членки все още е необходимо да се осигурява устойчивост на публичните финанси в средносрочен план. По тази причина е необходимо да се осигури подходящо диференциране на фискалните корекции според държавите членки, като се държи сметка за фискалното пространство и разпространението на ефектите в държавите от еврозоната. Държавите членки, които преизпълняват бюджетните си цели, трябва да използват фискалното си пространство по такъв начин, че да подпомагат вътрешното търсене и качествените инвестиции, включително трансграничните инвестиции в контекста на Плана за инвестиции за Европа. Така например гаранциите към Европейския фонд за стратегически инвестиции са особено ефикасен начин държавите членки, които разполагат с фискално пространство, да окажат максимално въздействие върху реалната икономика и възстановяването на еврозоната. Държавите членки, които се нуждаят от допълнителни фискални корекции в рамките на предпазната част на Пакта за стабилност и растеж, трябва да вземат необходимите мерки, така че в общи линии да спазват изискванията на Пакта за следващата година. Що се отнася до корективната част на Пакта, държавите членки трябва да гарантират своевременно коригиране на прекомерния си дефицит, включително чрез осигуряване на фискални резерви за непредвидени обстоятелства. Структурните реформи, и особено тези, които повишават производителността, ще спомогнат за растежа и ще подобрят устойчивостта на публичните финанси. Наред с това решителното подобрение на състава и управлението на националните бюджети, както по отношение на приходите, така и по отношение на разходите, чрез пренасочване на ресурсите към инвестиции в материални и нематериални активи ще увеличи въздействието на бюджетите върху търсенето в краткосрочен план и върху производителността в дългосрочен план. Необходима е ефикасна национална уредба в областта на бюджета, която да засили доверието в политиките на държавите членки и да спомогне за постигане на подходящ баланс между макроикономическото стабилизиране в краткосрочен план, устойчивостта на дълга и растежа в дългосрочен план.

               (5)Пазарите на труда продължават постепенно да се възстановяват в еврозоната, като безработицата постоянно намалява. Въпреки това процентът на дългосрочната и младежката безработица остава висок, а равнището на бедността се е стабилизирало на високи стойности в няколко държави членки. Въпреки постигнатия известен напредък при реформите за подобряване на устойчивостта и капацитета за адаптиране на пазарите на труда, в еврозоната все още съществуват значителни различия, които продължават да затрудняват доброто функциониране на еврозоната. Пазарите на труда, системите за социална закрила, данъчните системи и системите за социална сигурност трябва да бъдат добре замислени, справедливи и приобщаващи, за да могат да осигурят безпрепятствено и постоянно преразпределение на работната сила към по-продуктивни дейности с цел да се спомогне за (ре)интеграцията на хората, които са засегнати от преминаване на друго работно място или са изключени от пазара на труда, да се намали сегментирането и да се насърчи социалната справедливост, включително чрез увеличаване на шансовете за качествена заетост. Наличието на такива системи ще доведе също до по-ефективно автоматично стабилизиране и до засилване на растежа и заетостта, които са важни за преодоляване на социалните предизвикателства в еврозоната. Необходимите реформи включват по-специално: i) промени в законодателството за защита на заетостта, които да доведат до надеждни договорни споразумения, чрез които се осигуряват гъвкавост и сигурност както за работещите, така и за работодателите, насърчава се преходът от една сфера на трудова дейност към друга, избягва се неравнопоставеността между различните трудови категории и се дава възможност за коригиране на разходите за труд, когато това е необходимо, като това е област, в която през последните години бяха положени особено големи усилия за провеждане на реформи; ii) повишаване на уменията чрез подобряване на работата и ефикасността на образователните системи и чрез широкообхватни стратегии за обучение през целия живот, с фокус върху нуждите на пазара на труда; iii) ефективна и активна трудова политика за подпомагане на безработните, включително дълготрайно безработните, да се завърнат на пазара на труда и за повишаване на участието в пазара на труда; и iv) модерни и адекватни системи за социална закрила, които помагат на нуждаещите се, включително безработните и лицата извън пазара на труда, и предоставят стимули за интегриране на пазара на труда. Наред с това изместването на данъчната тежест от трудовите доходи, особено за лицата с ниски доходи, както и гарантирането на справедливи данъчни системи може да подобрят резултатите на пазара на труда. Държавите членки от еврозоната, които са осъществили такива реформи, са по-устойчиви и показват по-добри резултати в областта на заетостта и в социалната сфера.

               (6)Постигнат е напредък в изграждането на банковия съюз, но той все още не е завършен. Липсата на обща схема за гарантиране на депозитите и на общ механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране възпрепятства способността на банковия съюз да прекъсне връзката между банките и държавите. Макар че цялостната устойчивост на банковия сектор в еврозоната се е увеличила в периода след кризата, натискът върху банките се е повишил вследствие на редица фактори, като например високите равнища на необслужваните кредити, неефективни бизнес модели и свръхкапацитет в някои държави членки, като всички те водят до ниска рентабилност и проблеми за жизнеспособността на банките. Този натиск влошава способността на банките да предоставят кредити на икономиката. Рисковете се разпростират и върху реалната икономика, като равнището на публичния и нефинансовия частен дълг в някои държави членки остава високо. Необходимо е системното намаляване на задлъжнялостта в частния сектор да продължи посредством идентифициране, обслужване и ако е необходимо, преструктуриране на събираемите задължения, както и чрез ликвидиране на несъбираемите задължения, така че капиталът да може се преразпределя по-бързо и ефикасно. В този контекст намаляването на все още високите равнища на необслужваните кредити и прилагането на общи принципи при определянето на уредбата за несъстоятелността на предприятията и домакинствата, включително чрез оптимизиране на производствата по несъстоятелност и правилата за извънсъдебно уреждане на спорове, представляват ключови елементи за успешно намаляване на задлъжнялостта, благоприятстващо растежа.

               (7)През последната година бе постигнат известен напредък по инициативите, представени в Доклада на петимата председатели относно завършването на ИПС, като например въвеждане в по-голяма степен на измерението на еврозоната в европейския семестър, приемане на препоръка за националните съвети по производителността и създаване на Европейски фискален съвет в рамките на Комисията. Продължава и работата за повишаване на прозрачността и намаляване на сложността на данъчните правила. Все още обаче не е постигнато споразумение по други инициативи с решаващо значение за ИПС, като европейската схема за застраховане на депозитите, предложена от Комисията през ноември 2015 г. Освен това в контекста на Доклада на петимата председатели има по-големи предизвикателства, по които трябва да се работи. Комисията обяви намерението си да представи през март 2017 г. Бяла книга за бъдещето на Европа, в която ще се разгледа и въпросът за бъдещето на ИПС. За постигането на съгласие относно пътя, който трябва да се следва на практика, е необходимо всички държави членки от еврозоната и институциите на ЕС, както и държавите членки, които не са в еврозоната, да споделят чувство за отговорност и за обща цел, тъй като един силен ИПС ще спомогне за по-енергично преодоляване на предизвикателствата, пред които е изправен ЕС, и ще има положително въздействие и върху държавите членки извън еврозоната,

               ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат, заедно и поотделно в рамките на Еврогрупата, следните действия за периода 2017—2018 г.:

               1.Да провеждат политики, които спомагат за растежа в краткосрочен и дългосрочен план и благоприятстват капацитета за адаптиране, балансирането на икономиката и конвергенцията. Следва да се отдава приоритет на реформите, водещи до повишаване на производителността, подобряване на институционалната и бизнес средата и премахване на пречките пред инвестициите и спомагащи за създаването на работни места. Държавите членки, които имат дефицит по текущата сметка или висок външен дълг, следва да увеличат производителността, ограничавайки същевременно разходите за труд за единица продукция. Държавите членки с големи излишъци по текущата си сметка следва да ускорят изпълнението на мерките, които спомагат за стимулиране на вътрешното търсене, и по-специално на инвестициите.

               2.Да осигурят цялостно положителна фискална позиция, допринасяща за балансирано съчетание от политики, с цел да се спомогне за провеждането на реформите и да се засили възстановяването посредством фискална експанзия в размер до 0,5 % от БВП през 2017 г. Усилията на национално равнище следва да бъдат съчетавани, за да се гарантират дългосрочна фискална устойчивост по отношение на Пакта за стабилност и растеж и краткосрочна макроикономическа стабилизация за еврозоната, като се използват всички възможности за действие, които са на разположение в рамките на Пакта за стабилност и растеж. Фискалната корекция в отделните държави членки следва да се диференцира чрез отчитане в по-голяма степен на съответните им позиции по отношение на изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж, на положението на агрегата на еврозоната, както и на разпространението на ефектите в държавите от еврозоната: i) държавите членки, които преизпълняват бюджетните си цели, трябва да използват фискалното си пространство по такъв начин, че да подпомагат вътрешното търсене и качествените инвестиции, включително трансграничните инвестиции като част от Плана за инвестиции за Европа; ii) държавите членки, които се нуждаят от допълнителни фискални корекции в рамките на предпазната част на Пакта за стабилност и растеж, трябва да вземат необходимите мерки, така че в общи линии да спазват изискванията на Пакта; iii) държавите членки, спрямо които се прилагат корективните мерки на Пакта, трябва да гарантират своевременно коригиране на прекомерния си дефицит, включително чрез осигуряване на фискални резерви за непредвидени обстоятелства. Структурата на публичните финанси трябва да се подобри чрез създаване на повече възможности за материални и нематериални инвестиции и трябва да се гарантира ефективното функциониране на националните фискални рамки.

               3.Да извършат реформи, насърчаващи създаването на работни места, социалната справедливост и конвергенцията, които реформи да се основават на ефективен социален диалог. Тези реформи следва да обхващат съчетание от: i) надеждни трудови договори, осигуряващи гъвкавост и сигурност за работещите и работодателите; ii) качествени и ефикасни системи за образование и обучение и широкообхватни стратегии за обучение през целия живот, насочени към задоволяване на нуждите на пазара на труда; iii) ефективни и активни трудови политики в подкрепа на участието на пазара на труда; iv) модерни и адекватни системи за социална закрила, които помагат на нуждаещите се и предоставят стимули за интегриране на пазара на труда. Необходимо е изместване на данъчната тежест от трудовите доходи, особено за лицата с ниски доходи и в държавите членки, в които разходната конкурентоспособност изостава спрямо средното равнище за еврозоната, като в държавите, които не разполагат с фискални възможности за маневриране, това изместване трябва да бъде неутрално от бюджетна гледна точка.

               4.Да постигнат съгласие по Европейската схема за застраховане на депозитите въз основа на предложението на Комисията от ноември 2015 г. и да започнат работата по общ механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране, така че той да стане оперативен преди края на преходния период на Фонда. Трябва да се разработи и приложи ефективна стратегия, обхващаща цялата територия на еврозоната, за да се преодолеят рисковете за жизнеспособността на банковия сектор, включително що се отнася до високото равнище на необслужваните кредити, неефективните бизнес модели и свръхкапацитета. Държавите членки с голям размер на частния дълг следва да насърчават системното намаляване на задлъжнялостта.

               5. Да ускорят инициативите за завършване на ИПС при пълно зачитане на вътрешния пазар на ЕС, като това следва да става по открит и прозрачен начин. Следва да се изпълнят останалите действия, попадащи в етап 1 от Доклада на петимата председатели относно завършването на европейския ИПС.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  ОВ C 349, 24.9.2016 г., стр. 1.

                     (4)
                  Вж. COM(2016) 727 final, 16.11.2016 г.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 327 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Естония за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Естония за 2016 г.
                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  5
               , в който беше посочено, че Естония ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната
                  6
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Естония следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на тези препоръки.

               (2)Докладът за Естония за 2016 г.
                  7
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Естония в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., както и по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед
                  8
               . Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Естония не са налице макроикономически дисбаланси.

               (3)На 28 април 2016 г. Естония представи своята програма за стабилност за 2016 г., а на 10 март 2016 г. тя представи своята национална програма за реформи за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка страна препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  9
               .

               (5)Спрямо Естония понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата си за стабилност за 2016 г. правителството планира номинален дефицит от около 0,5 % от БВП за периода 2016-2018 г. и балансиран бюджет след този период. В структурно отношение Естония продължава да спазва средносрочната бюджетна цел - структурен баланс - през целия период на програмата. Според програмата за стабилност се очаква съотношението държавен дълг/БВП да остане около 10 % от БВП през 2017 г. и да спадне до около 9½ % от БВП през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен за 2016 г., но е оптимистичен за 2017 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., структурното салдо се очаква да премине от излишък от 0,6 % от БВП през 2015 г. към бюджетен баланс през 2016 г. и към малък дефицит от 0,2 % от БВП през 2017 г., като това положение може да се счете за близко до средносрочната бюджетна цел. По-нататъшните отклонения ще се оценяват спрямо изискването за поддържане на структурното салдо на равнището на средносрочната бюджетна цел. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че се очаква Естония да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (6)Естония предприе важни стъпки за подобряване на участието на пазара на труда, включително чрез осъществяване на реформата относно работоспособността. Реформата, която влезе в сила през януари 2016 г. и ще бъде изцяло осъществена от януари 2017 г. нататък, ще повиши цялостното предлагане на работна ръка. Подпомагането на реинтегрирарането в пазара на труда на хората, които от дълго време са извън него, ще представлява предизвикателство. Въвеждат са нови активни мерки по заетостта, за да се помогне на бенефициерите на реформата относно работоспособността да влязат и да останат на пазара на труда, а така също са осъществени промени в в схемата за финансова подкрепа.

               (7)Естония предприе действия за подобряване на стимулите за работа чрез намаляване на данъчната тежест върху труда на лицата от всички доходни интервали, включително лицата с ниски доходи. Това може да е допринесло за това Естония да има по-ниско равнище на безработица и по-високо равнище на заетост на нискоквалифицираните работници в сравнение със средните стойности за ЕС. Сред вече приетите мерки е и планираното допълнително възстановяване на данъци за лицата с ниски доходи, което следва да започне да се прилага от 2017 г. нататък. Това обаче води до високи пределни ефективни данъчни ставки, при които има риск от създаване на капан на ниските заплати и от насърчаване на плащането на заплати на ръка. Въздействието на тези мерки ще стане известно след извършването на оценка.

               (8)Изпълнението на стратегията „Учене през целия живот 2020“ и на програмата за професионалното образование и обучение за периода 2015—2018 г. допринесе за повишаване на участието в професионалното образование и обучение и за практическата им насоченост спрямо нуждите на пазара на труда. Делът на учениците, които чиракуват в рамките на професионалното си образование и обучение, се очаква да нарасне, но делът на тези, които преждевременно прекъсват професионалното си образование и обучение, остава повод за безпокойство.

               (9)Все още има недостиг на места в заведенията за образование и грижи за деца в ранна детска възраст до 3 години, но положението се подобрява, като всяка година биват създавани допълнителни места.

               (10)В Естония съществува най-голямата разлика в заплащането на мъжете и жените в ЕС, като през 2014 г. тази разлика е била в размер на 28,3 %. Това създава риск от непълноценно използване на потенциала на жените. Разликата в заплащането на жените и мъжете се дължи, наред с други фактори, на основаваща се на полов признак професионална и секторна сегрегация на пазара на труда, на липсата на прозрачност на заплатите в частния сектор и на по-дългите прекъсвания на кариерата при жените поради задължения за полагане на грижи. Правителството обяви поредица от мерки за преодоляване на разликата в заплащането на жените и мъжете. Все още предстои планираните мерки да бъдат приети и приложени, като те включват, наред с другото, подобряване на събирането на данни, възлагане на инспекциите по труда на задачата да следят как работодателите прилагат принципа за равно заплащане, насърчаване на прозрачността на възнагражденията, предоставяне на стимули на бащите да вземат част от родителския отпуск и подобряване на достъпа до детски заведения. В Плана за благосъстоянието за периода 2016—2023 г. са включени цели, насочени към постигане на равенство между половете, и се съдържат мерки за преодоляване на сегрегацията на половете на пазара на труда и за борба със стереотипите. Планирани са мерки за улесняване на тежестта на грижите в семействата и за включването на лицата, полагащи грижи, в пазара на труда, като се очаква това да окаже положително въздействие върху участието на жените на пазара на труда.

               (11)Не във всички общини в Естония е гарантиран достъпът до обществени услуги, а предоставянето по места на качествени услуги в области, като например транспорта, образованието, дългосрочните грижи за възрастни хора и други социални услуги на местно равнище, продължава да бъде предизвикателство. През март 2016 г. правителството представи на парламента законопроекта за административна реформа, насочен към откриването на пътя за реформата на местното управление. В реформата се предвиждат доброволни и инициирани от правителството сливания на административни единици с оглед на предлагане на достъпни и качествени услуги и гарантиране на по-ефективно и компетентно управление. Измененият Закон за социалното подпомагане определя минималните изисквания за предоставяне на девет социални услуги, но прилагането му е изложено на риск поради слабости в предоставянето на услугите от общините. Предложената реформа на местното управление все още не е приета.

               (12)Естония има едно от най-високите съотношения на инвестициите спрямо БВП както за частния, така и за публичния сектор. Въпреки това пред страната продължават да стоят някои предизвикателства, свързани с допълнителното подобряване на инвестиционната среда. Естония предприе мерки по изпълнението на стратегията си за научни изследвания, развитие и иновации , озаглавена „Естония, основана на познанието“, и на стратегията за растеж в сферата на предприемачество, които заедно съставляват рамката за интелигентна специализация. Недостатъчната степен на взаимодействие между тези стратегии може да възпрепятства частните инвестиции за научни изследвания, развитие и иновации, особено като се има предвид, че инвестициите на предприятията в изследвания и технологии намаляха до 0,6 % от БВП през 2014 г. и че е малко вероятно Естония да постигне целта си за 3 % от БВП за научни изследвания, развитие и иновации през 2020 г. Броят на предприятията, които си сътрудничат с научноизследователски институти, е ограничен, което води до нисък брой на заявките за патенти. В същото време, през последните години, общата структура на износа от Естония на промишлени стоки изглежда се е преориентирала към стоки с ниска стойност. Недостигът на работна ръка и умения може да представлява пречка за по-големи инвестиции в секторите на високите технологии.

               (13)В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Естония и го публикува в доклада за страната за 2016 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Естония през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 и 2 по-долу.

               (14)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и е на мнение, че се очаква Естония да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               ПРЕПОРЪЧВА на Естония да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1. Да осигури предоставянето и достъпността на висококачествени обществени услуги, по-специално социалните услуги, на местно равнище, наред с другото, чрез приемане и изпълнение на предложената реформа на местното управление. Да приеме и приложи мерки за намаляване на разликата в заплащането на жените и мъжете, включително мерките, предвидени в Плана за благосъстоянието.

               2. Да насърчи частните инвестиции в областта на научните изследвания, развитието и иновациите, включително чрез укрепване на сътрудничеството между академичните среди и предприятията.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 327 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 76 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.


                   ЕВРОПЕЙСКА
                   КОМИСИЯ
                                        Брюксел, 13.5.2015 г.
                                        COM(2015) 276 final
                             Препоръка за
                      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
     относно националната програма за реформи на Швеция за 2015 г.
и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на
                           Швеция за 2015 г.
 ---pagebreak---                                           Препоръка за
                                   ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
         относно националната програма за реформи на Швеция за 2015 г.
    и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на
                                         Швеция за 2015 г.
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално
член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на
надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на
икономическите политики1, и по-специално член 9, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета
от 6 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на
макроикономическите дисбаланси2, и по-специално член 6, параграф 1 от него,
като взе предвид препоръката на Европейската комисия3,
като взе предвид резолюциите на Европейския парламент4,
като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
като има предвид, че:
(1)     На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на
        Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни
        места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на
        икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите
        области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на
        потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.
(2)     На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие
        препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите
        членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие
1
       ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.
2
       ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.
3
       COM(2015) 276.
4
       P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak---      решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта.
     Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които
     държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на
     националната си икономическа политика и политика за заетост.
(3)  На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно националната програма за
     реформи на Швеция за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната
     програма за конвергенция на Швеция за 2014 г.
(4)  На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа5, с което
     постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на
     икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) №
     1176/2011 Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение6, в който
     беше посочено, че Швеция е една от държавите членки, за които ще се
     извърши задълбочен преглед.
(5)  На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за
     стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и
     продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.
(6)  На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за
     Швеция7. В доклада се оценява напредъка на Швеция в изпълнението на
     специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът
     за страната включва и резултатите от задълбочения преглед, извършен
     съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава
     основание да се заключи, че в Швеция са налице макроикономически
     дисбаланси, които налагат политически действия и мониторинг. По-специално
     дългът на домакинствата остава много висок и продължава да се увеличава в
     резултат на растящите цени на жилищата, все така ниските лихвени проценти,
     силните данъчни стимули и ограниченото предлагане на жилища.
     Макроикономическите промени, свързани с частния дълг, продължават да
     привличат внимание.
(7)  На 23 април 2015 г. Швеция представи своята национална програма за реформи
     за 2015 г., а на 24 април 2015 г. — своята програма за конвергенция за 2015 г.
     Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени
     взаимовръзките между тях.
(8)  Спрямо Швеция понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за
     стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2015 г.
     правителството планира номиналният дефицит постепенно да се повиши до
     1,4 % от БВП през 2015 г. и да достигне равновесие през 2018 г. и
     средносрочната бюджетна цел (структурен дефицит от 1 % от БВП) да
     продължи да се спазва през целия период на програмата. Очаква се
     съотношението на държавния дълг към БВП да се увеличи през 2015 г. до
     44,2 % и да спадне постепенно до около 40,0 % от БВП през 2018 г.
     Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на
     програмата е реалистичен. Въпреки това ще трябва да се формулират мерки за
     подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2016 г.
     нататък. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г.
5
    COM(2014) 902.
6
    COM(2014) 904.
7
    SWD(2015) 46 final.
 ---pagebreak---      структурното салдо се очаква да достигне средносрочната цел от -1 % през
     2015 г. и да се подобри до -0,9 % от БВП през 2016 г. Въз основа на своята
     оценка на програмата за конвергенция и вземайки предвид прогнозата на
     Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че Швеция се очаква да
     спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.
(9)  За разлика от много други държави членки цените на жилищата в Швеция не
     претърпяха големи корекции и продължиха да растат от средата на 2013 г.
     насам. Задълбоченият преглед, извършен от Комисията, сочи, че цените на
     жилищата в Швеция изглежда са над базовите си стойности. Това се дължи
     отчасти на благоприятните базови условия, като по-висок разполагаем доход,
     ниски лихвени проценти и силни демографски тенденции. Въпреки това в
     доклада за страната бяха установени фактори за повишаване на цените както от
     страната на търсенето на жилища, така и от страната на предлагането. От
     страната на търсенето кредитните стимули са особено благоприятни. В
     допълнение данъчната система в Швеция, която осигурява едни от най-силните
     данъчни стимули в Съюза за собствениците на жилища, има тенденция да
     подклажда ръста на цените. От своя страна това е довело до увеличаване на
     дълга на домакинствата в Швеция, който е висок и расте по-бързо отколкото в
     останалата част на ЕС. Въпреки че общите активи на домакинствата са по-
     големи и разполагаемите приходи са нараснали през последните години,
     секторът на домакинствата е по-уязвим отколкото преди и високата
     задлъжнялост представлява риск за макроикономическата стабилност.
     Последиците от благоприятстващото задлъжнялостта лично подоходно
     облагане трябва да бъдат преодолени чрез постепенно намаляване на
     данъчните отчисления за лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на
     постоянните данъци върху недвижимата собственост. В допълнение са
     необходими усилия за засилване на бавното погасяване на ипотеките с оглед
     намаляване на ръста на задлъжнялост на домакинствата.
(10) От страната на предлагането структурната неефективност води до недостиг на
     жилища и допринася за увеличаването на цените. Тези ограничения намаляват
     трудовата мобилност и създават социални предизвикателства за уязвимите
     групи. Предлагането е ограничено поради неефективното използване на
     наличния жилищен фонд, както и от структурен недостиг на инвестиции в нови
     сгради. По-специално трябва да се засилят стимулите за общините да
     насърчават активно инвестициите в строителството и да посрещнат нуждите от
     жилища за уязвимите групи. Конкуренцията в сектора на строителството
     трябва да бъде окуражена и затова следва да се осигурят напълно прозрачни
     процедури за обществени поръчки. Планирането и процедурите за обжалване
     са бавни и трябва да се рационализират. Липсата на гъвкавост на пазара на
     жилища под наем, който изглежда не изпълнява своята роля в облекчаването на
     натиска върху цените на жилищата, нито отговаря на нуждите на мобилността,
     се дължи главно на високото равнище на контрол на наемите. Това трябва да се
     преодолее чрез постепенна реформа на системата за определяне на наемите. Тя
     трябва да позволява по-големи разлики в равнищата на наемите — което може
     да доведе до по-ефективно използване на наличния жилищен фонд — и по-
     голяма свобода при договорите между частни наематели и собственици.
(11) Правителството предприема мерки за подобряване на резултатите в училище
     след значителното влошаване през последното десетилетие, което допринася за
     относително високата безработица сред младите хора. Правителството също
     предприема мерки за улесняване на прехода от образованието към трудовия
 ---pagebreak---          пазар и за подобряване на интегрирането на пазара на нискообразовани млади
         хора и хора с мигрантски произход. Напредъкът в тази област трябва да бъде
         наблюдаван.
(12)     В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на
         икономическата политика на Швеция и го публикува в доклада за страната за
         2015 г. Тя също оцени програмата за конвергенция и националната програма за
         реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към
         Швеция през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за
         провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в
         Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид
         необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на
         Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на
         национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са
         изразени в препоръка 1 по-долу.
(13)     С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на
         Швеция и е на мнение8, че Швеция спазва Пакта за стабилност и растеж.
(14)     С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка
         Съветът разгледа националната програма за реформи и конвергентната
         програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са
         изразени в препоръка 1 по-долу,
ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия през периода 2015—
2016 г.:
1.       Да се справи с увеличението на дълга на домакинствата, като коригира
         данъчните стимули, по-специално чрез постепенно намаляване на данъчните
         отчисления за лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на постоянните
         данъци върху недвижимата собственост, както и чрез ускоряване на темпа на
         погасяване на ипотечните кредити. Да облекчи структурния недостиг на
         жилищното предлагане, да насърчи конкуренцията в строителния сектор, да
         рационализира планирането и процедурите за обжалване в строителството и да
         реформира системата за определяне на наемите, за да позволи по-пазарно
         ориентирани нива на наемите.
Съставено в Брюксел на […] година.
                                              За Съвета
                                              Председател
8
       Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 501 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Белгия за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Белгия за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Белгия не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март 2017 г.
                  6

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Белгия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, която е отразена в препоръки 1—2 по-долу.

               (3)Докладът за Белгия за 2017 г.
                  7
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Белгия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките от предходните години, както и напредъкът на Белгия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 28 април 2017 г. Белгия представи своята национална програма за реформи за 2017 г. и своята програма за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо ЕСИ фондовете,
                  8
                когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми по ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки за прилагането на тези правила
                  9
               .

               (6)За Белгия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството планира постепенно да подобри номиналното салдо — от дефицит в размер на 2,6 % от БВП през 2016 г. до -0,1 % от БВП през 2020 г. Средносрочната бюджетна цел, определена при балансирано в структурно отношение състояние на бюджета, се планира да бъде постигната до 2019 г. Преизчисленото
                  10
                структурно салдо обаче все още показва дефицит от 0,3 % през 2019 г. След като достигна своя връх от почти 107 % от БВП през 2014 г. и спадна до около 106 % от БВП през 2015 г. и 2016 г., съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее до 99 % до 2020 г. съгласно програмата за стабилност. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. В същото време мерките, необходими за подкрепа на планираните цели за дефицита от 2018 г. нататък, все още не са определени, което допринася за прогнозираното влошаване на структурния баланс през 2018 г., при условие че политиката не претърпи изменения според прогнозата на Комисията.

               (7)На 22 май 2017 г. Комисията публикува доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС, тъй като Белгия не постигна достатъчен напредък в спазването на целевия показател за намаляване на дълга през 2016 г. След оценката на всички релевантни фактори в доклада се прави заключението, че критерият за дълга следва да се счита за спазен в момента. В същото време през 2017 г. трябва да се вземат допълнителни фискални мерки, за да се гарантира широкото спазване на плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и 2017 г., взети заедно.

               (8)В програмата за стабилност за 2017 г. се посочва, че извънредният приток на бежанци и свързаните със сигурността мерки през 2016 и 2017 г. са оказали значително въздействие върху бюджета, и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2016 г. възлизат на 0,08 % от БВП за извънредния приток на бежанци и на 0,05 % от БВП за свързаните със сигурността мерки. През 2017 г. допълнителното въздействие в сравнение с 2016 г. на свързаните със сигурността мерки понастоящем се оценява на 0,01 % от БВП. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци, както и сериозната терористична заплаха са необичайни събития, тяхното въздействие върху публичните финанси на Белгия е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2016 г. бе намален, за да се вземат под внимание допълнителните разходи, свързани с бежанците и със сигурността. Що се отнася до 2017 г., през пролетта на 2018 г. ще бъде направена окончателната оценка, включително относно допустимите суми, въз основа на наблюдаваните данни, предоставени от белгийските органи.

               (9)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Белгия да постигне годишна фискална корекция от поне 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. има риск от известно отклонение от това изискване през 2017 г. Въпреки това все още съществува риск от значително отклонение от препоръчаната корекция за постигане на СБЦ през 2016 г. и 2017 г., взети заедно. Това заключение не би се променило, в случай че въздействието върху бюджета на извънредния приток на бежанци и на мерките за сигурност бъде приспаднато от изискваната корекция.

               (10)През 2018 г. в светлината на фискалното положение на Белгия и по-специално нейното равнище на дълга, се очаква страната да се приспособи по-пълно към средносрочната си бюджетна цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение. Според общоприетата корекционна матрица съгласно Пакта за стабилност и растеж тази корекция означава изискване за номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  11
               , който не превишава 1,6 % през 2018 г. Това съответства на годишна структурна корекция от поне 0,6 % от БВП. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2018 г. Според прогнозите Белгия на пръв поглед няма да спази правилото за дълга през 2017 г. и 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че от 2017 г. ще са необходими допълнителни мерки за съобразяване с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Все пак, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1466/97, в оценката на бюджетните планове и резултатите следва да бъде взет под внимание бюджетният баланс на държавата членка в контекста на условията на икономическия цикъл. Както се припомня в съобщението на Комисията, придружаващо тези специфични за всяка държава препоръки, в оценката на проекта за бюджетен план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да бъде взета предвид целта за постигане на фискална позиция, която да допринася за засилване на текущото възстановяване и да осигурява устойчивост на публичните финанси на Белгия. В този контекст Комисията възнамерява да използва приложимата свобода на преценка в контекста на условията на икономическия цикъл в Белгия.

               (11)Ефективната бюджетна координация е от основно значение в една федерална държава като Белгия, където голяма част от разходните правомощия са възложени на органите на управление на поднационално равнище. В опит за подобряване на вътрешната координация и за транспониране на Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз („Фискалния пакт“) федералното правителство и регионалните и общностните правителства сключиха споразумение за сътрудничество през 2013 г. с цел да се определят общи и индивидуални многогодишни фискални стратегии, които ще бъдат наблюдавани от Висшия съвет по финансите. Въпреки това с този процес не беше постигнато официално споразумение относно фискалните траектории, нито бяха установени достатъчно гаранции по отношение на ролята на наблюдател на Висшия съвет по финансите. Тази липса на координация при споделяне на усилието застрашава жизнеспособността на цялата насоченост на страната към нейната средносрочна бюджетна цел, посочена в програмата за стабилност.

               (12)Въпреки своя потенциал за стимулиране на растежа в дългосрочен план, публичните инвестиции са много слаби от гледна точка на европейските стандарти, особено спрямо общите публични разходи. Не само публичният капитал е нисък, но е засегнато и качеството на публичната инфраструктура. Като се имат предвид много строгите бюджетни ограничения за всички равнища на управление, запазването на достатъчен марж за инвестиции зависи от  преструктурирането на състава на общите публични разходи чрез подобряване на ефективността на обществените услуги и политики и чрез ограничаване на бързото увеличение при някои разходни позиции.

               (13)Белгия е постигнала значителен напредък в реформирането на системата за определяне на заплатите. Преразглеждането на закона от 1996 г. за регулиране на договарянето на заплатите има за цел да се запазят ползите от разходната конкурентоспособност, реализирани в резултат на неотдавнашните усилия за задържане на нарастването на заплатите. По-консервативните прогнози и въведените предварителни корекции в изчисляването на нормата за заплатите означават, че реформираната рамка допринася много за подобряване на разходната конкурентоспособност на Белгия спрямо ключови търговски партньори в еврозоната. Освен това реформата предоставя повече гаранции, че държавните мерки за намаляване на разходите за труд, несвързани със заплати, ще бъдат от полза за разходната конкурентоспособност. Реформата разширява и ролята на правителството за предотвратяването на неблагоприятни тенденции по отношение на разходната конкурентоспособност вследствие на прекомерната инфлация. Рамката за колективно договаряне предоставя възможност за близко наблюдение на тенденциите при заплатите и производителността, както и на други фактори за разходната и неразходната конкурентоспособност от страна на организациите на социалните партньори, представени в Централния съвет за икономиката. Тъй като практиката на обвързване на заплатите с инфлацията е все още широко разпространена в много сектори, и в контекста на разширяването на инфлационната разлика между Белгия и съседните ѝ държави, промените в разходите за труд на единица продукция ще останат предмет на строг мониторинг в рамките на европейския семестър.

               (14)Известен напредък бе постигнат по отношение на функционирането на пазара на труда. Увеличаването на възрастта за пенсиониране и допълнителните ограничения за ранното пенсиониране насърчават възрастните хора да останат или да се върнат на работа. Постепенното намаляване на данъчното бреме спомогна за повишаване на равнищата на заетост. Създаването на работни места е стабилно, подхранвано от икономическия растеж и подобрената разходна конкурентоспособност. Това също така отразява намаленията на данъците върху труда и ограничаването на ръста на заплатите, които подобриха конкурентоспособността по отношение на себестойността на труда на белгийски дружества. Въпреки това остават редица структурни слабости. Степента на преминаване от безработица или неактивност към заетост е ниска, а общият процент на заетост е забавен поради слабите резултати на определени групи. Те включват нискоквалифицираните лица, младите и по-възрастните работници и хората с мигрантски произход, като работниците, които не са родени в ЕС, но също така и мигрантите второ поколение. Заетостта на хората с мигрантски произход, дори след корекция за други лични характеристики, е сред най-ниската в ЕС. В частност, разликата в трудовата заетост на родените извън ЕС е най-високата в ЕС: при тях равнището на заетост във възрастовата група 20—64 години е била 49,1 % през 2016 г., спрямо 70,2 % за родените в ЕС, а при жените е била дори още по-ниска  (39,1 %). През 2015 г. рискът от бедност и социално изключване е бил 50,7 % за гражданите, родени извън ЕС, спрямо 17 % за родените в ЕС. Тези значителни разлики в равнището на заетост между определени групи от населението продължават да водят до хронично недостатъчно използване на работната ръка. Въпреки че текущите регионални реформи на схемите за стимулиране на заетостта целят да рационализират и да адаптират системата, разходната ефективност на взетите политически решения трябва да бъде предмет на редовен мониторинг. Някои проектни характеристики на политиките за целевите групи могат да имат неочакван ефект на изместване. Координацията и комуникацията между отделните нива на политиката и вътре в тях също е от основно значение за ефективността на целевите политики. Данъците, включително социалните вноски, върху ниските заплати и отнемането на социалните обезщетения при навлизане на пазара на труда или при увеличаване на работното време могат да създадат неактивност и „капан“ на ниското възнаграждение.

               (15)Известен напредък бе постигнат в реформите в областта на образованието и обучението, насочени към подобряване на равнопоставеността, ключовите компетентности и качеството на образованието. Въпреки добрите средни резултати при сравняване в международен план, делът на най-добрите ученици сред 15-годишните е намалял, а процентът на учениците със слаби постижения е нараснал. В допълнение, неравенствата в образованието, свързани със социално-икономическото положение, са над средните за ЕС и ОИСР. Разликата в резултатите въз основа на мигрантския произход също е голяма, като мигрантите от второ поколение имат съвсем малко по-добри постижения в сравнение с тези от първо поколение, дори ако се вземе предвид социално-икономическото положение. Справянето с неравнопоставеността в образованието ще изисква широк политически отговор, който надхвърля образователната система. Бързият растеж на броя на учениците, и по-специално сред учениците с мигрантски произход (техният дял се е увеличил от 15,1 % през 2012 г. на 17,7 % през 2015 г.), ще засили проблема с равнопоставеността. Освен това Белгия е изправена пред недостиг на квалифицирани учители. Основните причини са трудността да се привлекат най-подходящите студенти и кандидати към професията; големият процент на напускания на начални учители; и отсъствието на част от учителите за преподаване. Също така сегашната продължителност от 3 години на курса за първоначално обучение на преподавателите е относително кратък в Белгия. Реформите в образованието и обучението са от ключово значение за подобряване на участието на пазара на труда на нискоквалифицираните млади хора и за подпомагане на прехода към икономика, основана на знанието.

               (16)Неразходното измерение на конкурентоспособността все още се нуждае от подобрения. По-високият ръст на производителността и разширяването на инвестициите в създаването на интелектуален капитал, по-специално за възприемане на цифрови технологии, са от съществено значение в това отношение. Въпреки че публичната система за научни изследвания е с високо качество, за постигането на по-добри резултати в областта на иновациите ще се изисква по-голямо разпространение на знания в по-слабо производителните сектори. Всички федерални органи признават тази необходимост и през последните години са приели различни стратегии и мерки за насърчаване на иновациите. Въпреки това за поощряването на такива разработки може да се направи повече в полза на рамковите условия за иновации. Освен това изглежда, че има възможности за подобряване на ефикасността и ефективността на публичното подпомагане за научноизследователска дейност и иновации в Белгия, по-специално при оценяване на възможния ефект на изтласкване и по-нататъшно опростяване на цялостната система.

               (17)Ограничен напредък бе постигнат в премахването на оперативните ограничения и ограниченията пред установяването в търговията на дребно. Вследствие на реформата, с която върху регионите бяха прехвърлени компетенции за установяването в областта на търговията на дребно, нови регионални закони бяха въведени за опростяване на административната процедура за издаване на разрешение. Въпреки това съществува широко поле за тълкуване на някои разпоредби, което може да доведе до неоправдани бариери за навлизане на пазара. Потребителските цени продължават да бъдат по-високи от тези в съседните държави членки, над нивото, което може да се обясни с по-високи разходи за труд. Необходима е всеобхватна стратегия за справяне с тези проблеми, за да се гарантира, че потребителите могат да се възползват от конкурентен пазар и по-ниски цени.

               (18)Високата степен на регулиране в мрежовите индустрии и в някои професионални услуги ограничава конкуренцията в Белгия, в частност за агентите на недвижими имоти, архитектите и счетоводителите. Пречките включват ограничения за притежаването на акции и сформирането на дружества за архитектите, в допълнение към другите изисквания; правила за несъвместимост, които забраняват едновременното упражняване на друга икономическа дейност за всички видове счетоводни професии; ограничения на достъпа на агентите на недвижими имоти до професията; както и ограничения за притежаването на акции и правото на глас. Намаляването на тези пречки би могло да доведе до по-интензивна конкуренция, която води до навлизането на пазара на повече предприятия, както и до ползи за потребителите от по-ниските цени. През януари 2017 г. Европейската комисия представи пакет от мерки за преодоляване на пречките на пазарите на услуги
                  12
               . Този пакет включва различни препоръки за реформа, отправени към Белгия за преодоляване на тези предизвикателства.

               (19)Транспортната мрежа изпитва една от най-острите нужди от инвестиции. Все по-големият проблем със задръстванията в пиковите часове намалява привлекателността на страната за чуждестранните инвеститори и води до значителни икономически и екологични разходи. Белгия също така се очаква да не изпълни своята цел за намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г. и страда от сериозни проблеми, свързани със замърсяването на въздуха. Най-неотложните предизвикателства са да се подобри основната железопътна и пътна инфраструктура и да се добавят липсващите връзки между основните икономически центрове. Същевременно е важно да се разреши проблемът със задръстванията в пиковите часове чрез подобряване на услугите на обществения транспорт, оптимизиране на управлението на трафика и премахване на вредните пазарни ефекти и на неблагоприятните данъчни стимули, като например благоприятното третиране на служебните автомобили. Друго предизвикателство е свързано с адекватността на производството на електроенергия на вътрешния пазар и сигурността на доставките като цяло. Непланираното спиране на работата на няколко ядрени инсталации породи опасения относно начина за постигане на баланс между търсенето и предлагането на електроенергия, но многократно променяният график за извеждане от експлоатация на ядрените съоръжения продължава да създава климат, който не благоприятства вземането на дългосрочни инвестиционни решения. Въпреки че рисковете за доставките са овладени в краткосрочен план, по-специално чрез увеличаване на стратегическия резерв, и въпреки че бе отбелязан известен напредък в увеличаването на инфраструктурните връзки, все още са необходими значителни инвестиции в дългосрочен план. Освен допълнително увеличение на инфраструктурните връзки е необходимо да се изградят интелигентни енергийни мрежи за управление на търсенето. Като се имат предвид значителното време за проектите в енергийния сектор и голямата нужда от заместващи мощности през следващото десетилетие, ще бъдат необходими бързи действия, по-специално под формата на подходяща правна рамка, която освен това да насърчава развитието на гъвкави мощности (напр. производство, съхранение и управление на търсенето).

               (20)Белгия е отбелязала известен напредък в реформата на данъчната система, по-специално чрез прехвърляне на данъчната тежест от труда към други данъчни основи, което постепенно ще намали данъчната тежест върху труда. Данъците върху труда, включително социалните вноски, се намаляват на няколко етапа в периода между 2016 г. и 2020 г. Последиците от текущата данъчна реформа започват да се конкретизират. Въпреки това данъчната система продължава да е сложна; данъчните основи се подкопават от специфични изключения, приспадания и намалени данъчни ставки. Някои от тях водят до загуба на приходи, вредни икономически ефекти и голяма административна тежест. Прехвърлянето на данъчната тежест не изглежда неутрално от бюджетна гледна точка, тъй като намаленията на данъците върху труда бяха само частично компенсирани от увеличения на другите данъци, главно на данъците върху потреблението. Все още има значителни възможности за подобряване на структурата на данъчната система чрез допълнително разширяване на данъчната основа, което да даде възможност както за по-ниски законоустановени ставки, така и за по-малко вредни ефекти. Съществува и значителен потенциал за „екологично“ прехвърляне на данъчната тежест, произтичащо, наред с другото, от по-благоприятното данъчно третиране на служебните автомобили и на картите за покупка на гориво. Това третиране възпрепятства по-нататъшния напредък в справянето със задръстванията, замърсяването на въздуха и емисиите на парникови газове. Правителството предвижда промени в системата на служебните автомобил, но ползата за околната среда от тази реформа вероятно ще бъде ограничена.

               (21)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Белгия и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Белгия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Белгия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (22)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Белгия, като становището
                  13
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Белгия да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Да продължи своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, която се изразява в значителна структурна корекция за 2018 г. При предприемане на действия на политиката трябва да се обърне внимание на постигането на фискална позиция, която да допринася за засилване на текущото възстановяване и да осигурява устойчивост на публичните финанси на Белгия. Да постигне споразумение за задължително разпределение на фискалните цели между отделните равнища на управление и да гарантира независим фискален мониторинг. Да премахне данъчните разходи с отрицателно въздействие. Да подобри състава на публичните разходи, за да се създадат възможности за инвестиции в инфраструктурата, включително в транспортната инфраструктура.

               2.Да гарантира, че групите в най-неравностойно положение, включително хората с мигрантски произход, имат равен достъп до качествено образование, професионално обучение и до пазара на труда.

               3.Да насърчава инвестициите в създаването на интелектуален капитал, по-специално с мерки за повишаване на възприемането на цифровите технологии и разпространението на иновациите. Да повиши конкуренцията на пазарите за професионални услуги и за търговия на дребно и да засили пазарните механизми в мрежовите индустрии.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 501 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  ОВ C92/01, 24.3.2017 г., стр. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 67 final.

                     (8)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методика.

                     (11)
                  Нетни разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

                     (12)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (13)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 256 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Германия за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Германия за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Германия за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Германия за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 7/5 на Съвета от 2 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет се съгласи с предложението на Комисията да се стартира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки. Заедно те образуват „интегрираните насоки“, които държавите членки бяха приканени да вземат предвид в националните си икономически политики и политики по заетостта.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно националната програма за реформи на Германия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Германия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013
                  5
                Комисията представи становището си по проекта на бюджетен план на Германия за 2015 г
                  6
               .

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа,
                  7
                с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2015 г. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  8
               , в който беше посочено, че Германия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува доклада си за 2015 г. за Германия
                  9
               . В него бе оценен напредъкът на Германия при изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за страната включва и резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Германия е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват решителни политически действия и мониторинг. Увеличиха се рисковете в контекста на постоянните недостатъчни частни и публични инвестиции, които пречат на растежа и допринасят за твърде големия излишък по текущата сметка, който продължава да изисква голямо внимание. Особено силна е необходимостта от действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за германската икономика, а като се има предвид и мащабът ѝ — и от неблагоприятно отражение в по-широк план за икономическия и паричен съюз.

               (7)На 28 април 2015 г. Германия представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 16 април 2015 г. — програмата си за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)За Германия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да поддържа бюджетен излишък. Средносрочната цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — продължава да се спазва през целия период на програмата. Съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да спадне постепенно до 61,5 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози, който не е одобрен от независим орган, използва предпазливи предвиждания за растежа. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. структурното салдо се очаква да остане над средносрочната цел. Очаква се брутният дълг да продължи да намалява устойчиво, като надхвърли изискването на правилото за дълга. Това създава фискален капацитет за стимулиране на инвестициите. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че се очаква Германия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)Федералното правителство увеличи разходите за образование и научни изследвания, но дeлът на публичните разходи като процент от БВП е все още под средното равнище за ЕС, а общите разходи за образование и научни изследвания могат да не достигнат националната цел от 10 % от БВП до 2015 г. Германия възнамерява да увеличи публичните инвестиции до 2018 г., включително допълнителни суми от 10 милиарда евро за инфраструктура и допълнителни 5 милиарда евро за подкрепа на инвестициите от финансово слабите общини. Тези положителни стъпки обаче изглеждат недостатъчни, за да се отстрани цялостното забавяне на инвестициите. Възползването от фискалния ѝ капацитет ще даде възможност на Германия да инвестира в потенциала за бъдещ растеж на икономиката и за преодоляване на изоставането на публичните инвестиции, което е особено видно в областта на инфраструктурата и на равнището на общините. Германия постигна напредък в подобряването на ефективността на данъчната система. Като цяло недостатъчно използвана изглежда възможността за изместване на данъчното облагане към по-благоприятстващи растежа източници на приходи. Приходите от постоянните данъци върху недвижимата собственост, продължават да бъдат сравнително ниски (0,5 % от БВП през 2012 г. спрямо 1,5 % в ЕС—28), а оценката на собствеността е остаряла, като приема пазарните стойности от 1963—1964 г. в западните провинции (Länder) и 1935 г. в източните провинции (Länder). Въпреки че реформата на общинския данък върху недвижимото имущество (Grundsteuer) беше част от коалиционното споразумение и беше обявена в националните програми за реформи за 2014 г. и 2015 г., досега не беше предприето конкретно действие. Вместо насочване в по-голяма степен върху постоянни данъци върху недвижимата собственост с по-малко отрицателно въздействие, продължи тенденцията към увеличаване на данъците при прехвърляне на недвижимо имущество. Местният занаятчийски данък (Gewerbesteuer) не бе преразгледан. Възникват недостатъци поради включването на елементи с нестопанска цел в данъчната основа. Административната тежест от облагането за предприятията и разходите по събирането на данъците продължават да бъдат сравнително високи в Германия, докато електронното деклариране на данъците е по-слабо използвано при данъка върху доходите на физическите лица и корпоративния данък в сравнение със средното за ЕС равнище. Текущото преразглеждане на фискалните отношения между федерацията, федералните провинциите (Länder) и общините дава възможност за укрепване на рамката за провеждането на устойчиви фискални политики, включително чрез осигуряването на адекватни публични инвестиции на всички равнища на управление. Преразглеждането е също така възможност за подобряване на разпределянето на компетентностите, свързани с приходите и разходите, както и на ефективността на хоризонталната данъчна изравнителна система и на данъчната администрация.

               (10)Не са посочени мерки за засилване на стимулите за по-късно пенсиониране, които изглеждат необходими с оглед на предвидения силен спад на населението в трудоспособна възраст в Германия и на възможния недостиг на квалифицирани работници в средносрочен план. Данъчната тежест за работниците, чието възнаграждение е между 50 % и 67 % от средната работна заплата, остана до голяма степен непроменена от 2001 г. насам и продължава да е сред най-високите в ЕС. Неотдавнашните реформи в социалноосигурителните системи вероятно ще доведат до допълнително увеличаване на осигурителните вноски и до допълнително повишаване на данъчната тежест. Това ще има потенциално отрицателно въздействие върху участието на пазара на труда и разполагаемия доход. Въздействието на фискалната спирачка понастоящем се смекчава от ниската инфлация. С динамичния растеж на заплатите обаче и с малко по-високите темпове на инфлация през следващите години фискалната спирачка би могла да доведе до значителни увеличения на недискреционните данъци. Тези увеличения биха могли, от своя страна, също да засегнат разполагаемия доход. Ограничен напредък бе постигнат при подобряване на образователните постижения на хората в неравностойно положение. Младежите от мигрантски произход са с двойно по-голяма вероятност да напуснат преждевременно училище. Фискалните демотивиращи фактори е вероятно да бъдат важен фактор за разубеждаване на вторите работещи членове на домакинството да започнат работа или да работят повече часове. Това допринася за ниския дял на жените, работещи на пълно работно време, и за един от най-ниските броеве на средно отработени часове от жени в ЕС. Освобождаването на работните места с ниско заплащане (т. нар. „mini-jobs“) от данъка върху доходите на физическите лица и в много случаи от всички социалноосигурителни вноски също разубеждава работниците да се местят на работни места с доходи над прага на mini-jobs от 450 евро месечно.

               (11)Ограничени бяха политическите действия за насърчаване на конкуренцията в секторите на услугите, по-специално в сектора на професионалните услуги. Темповете на растеж на производителността на труда в сектора на професионалните услуги в Германия бяха отрицателни или близки до нулата в продължение на повече от десетилетие. Освен това Германия е измежду държавите — членки на ЕС, при които регулирането е най-малко благоприятно за конкуренцията в сектора на професионалните услуги. Ограниченията включват изисквания за професионалната квалификация, правната форма и капиталовото участие. Относно капиталовото участие, в някои Länder са налице ограничени промени, но все още не се извършва обстоен преглед на тези ограничения. Германия участва в процеса на взаимна оценка, предвиден в директивата за изменение на Директивата относно признаването на професионалните квалификации, но все още не е предприела всички мерки в резултат от този преглед. Състоянието на конкуренцията в германските железопътни пазари не се е подобрило значително от миналата година. По-специално в сегмента за железопътния превоз на пътници на дълги разстояния трудната конкурентна среда разубеждава новите участници. Таксите за достъп до релсов път за превоз на пътници на дълги разстояния са сред най-високите в ЕС. Пазарният дял на новите участници в пазара за железопътен превоз на пътници на дълги разстояния е все още под 1 % и продължава да намалява.

               (12)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Германия и го публикува в доклада за 2015 г. Комисията извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и последващите мерки във връзка с препоръките, отправени до Германия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Германия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 3 по-долу.

               (13)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Германия и е на мнение
                  10
               , че Германия спазва Пакта за стабилност и растеж.

               (14)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1—3 по-долу.

               (15)В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото. Германия следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

               ПРЕПОРЪЧВА на Германия да предприеме следните действия през 2015 г. и 2016 г.:

               1.Да увеличи допълнително публичните инвестиции в инфраструктурата, образованието и научните изследвания, включително чрез използване на наличния фискален капацитет. Да насърчи частните инвестиции, да предприеме мерки за подобряване на ефективността на данъчната система, по-специално чрез преразглеждане на местния занаятчийски данък и корпоративното данъчно облагане и чрез модернизиране на данъчната администрация. Да използва текущия преглед, за да подобри модела на фискалните отношения между федерацията, провинциите (Länder) и общините, по-конкретно с цел да се осигурят адекватни публични инвестиции на всички равнища на управление.

               2.Да увеличи стимулите за по-късно пенсиониране. Да предприеме мерки за намаляване на високите данъци върху труда и на социалноосигурителните вноски, особено за нископлатените работници, и за справяне с въздействието на фискалната спирачка. Да преразгледа данъчното третиране на „mini-jobs“, за да се улесни преходът към други форми на заетост.

               3.Да предприеме по-амбициозни мерки за стимулиране на конкуренцията в сектора на услугите, по-специално в сектора на професионалните услуги, като премахне неоправданите ограничения, като правната форма и изискванията за капиталово участие, както и фиксираните тарифи. За тази цел да приключи текущия вътрешен преглед на тези пречки и да предприеме последващи мерки. Да премахне оставащите пречки пред конкуренцията на железопътните пазари, особено в железопътния превоз на пътници на дълги разстояния.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 256

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8801 final

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904 final.

                     (9)
                  SWD(2015) 25 final.

                     (10)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.