               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 518 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 16 ноември 2016 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който Нидерландия беше посочена сред държавите членки, които ще бъдат обект на задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета за икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март
                  7

               (2)Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Нидерландия следва да осигури пълното и навременно изпълнение на препоръките за еврозоната, коeто e отразенo в препоръки 1—3 по-долу.

               (3)Докладът за Нидерландия за 2017 г.
                  8
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Нидерландия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Той включваше също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който също бяха публикувани на 22 февруари 2017 г.
                  9
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Нидерландия са налице макроикономически дисбаланси. Нидерландия показва най-голямата средна стойност за тригодишен период на излишък по текущата сметка за БВП сред държавите от еврозоната. Излишъкът води до неоптимално разпределение на ресурсите, като оставя възможности за повече растеж и благоденствие. Тежестта на високите задължителни плащания намалява разполагаемия доход на домакинствата. Частният дълг е висок, по-специално натрупаните ипотечни дългове на домакинствата. Големите дългове на домакинствата увеличават уязвимостта им при финансови сътресения. Особено важно е да се предприемат действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за нидерландската икономика и — предвид неговия мащаб и трансгранично значение — върху икономическия и паричен съюз.

               (4)На 26 април 2017 г. Нидерландия представи своята национална програма за реформи за 2017 г. и своята програма за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо европейските структурни и инвестиционни фондове
                  10
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове. Комисията предостави допълнителни насоки по отношение на прилагането на тези правила
                  11
               .

               (6)Спрямо Нидерландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството планира увеличаване на излишъка по консолидирания държавен бюджет от 0,5 % от БВП през 2017 г. до 1,3 % от БВП през 2020 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — продължава да се спазва с марж през целия период на програмата. Според програмата за стабилност съотношението на държавния дълг към БВП се очаква да спадне до 58,5 % през 2017 г., под референтната стойност по Договора от 60 % от БВП. Правителството планира допълнително понижение на съотношението на държавния дълг до 49,3 % от БВП през 2020 г. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен. Съгласно прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. структурното салдо се предвижда да отчете повишаване на излишъка от 0,2 % от БВП през 2017 г. на 0,4 % от БВП през 2018 г., над средносрочната бюджетна цел. Очаква се брутният държавен дълг да продължи да намалява устойчиво, надхвърляйки изискванията на правилото за дълга. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Нидерландия да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2017 и 2018 г. В същото време все още има възможност за подкрепа на вътрешното търсене чрез използване на фискалната политика, най-вече за насърчаване на инвестициите в научноизследователска и развойна дейност, и чрез създаване на условия за по-висок ръст на реалните заплати, с оглед на трайни външни дисбаланси.

               (7)Неотдавнашното нарастване на заетостта може до голяма степен да се дължи на увеличаване на броя на лицата, наети на срочни договори, и самостоятелно заетите лица. Високият и растящ процент на временни договори, както и на бързото увеличение на самостоятелно заетите лица без наетите лица се наблюдава в контекста на големи различия в приложимото трудово законодателство, защитата на труда, както и различията в данъчното законодателство и законодателството в областта на социалната сигурност. Въпреки че бяха предприети някои мерки, някои от тези фактори продължават да създават финансов стимул за наетите лица да започнат да работят като самостоятелно заети лица или благоприятства тяхното наемане на срочен договор. Това може да наруши конкуренцията особено силно при хората в маргинално положение на пазара на труда и може да е допринесло за наблюдаваната умереност в съвкупния ръст на реалните заплати. Самостоятелно заетите лица се по-често недостатъчно застраховани срещу инвалидност, безработица и старост. Това може да окаже влияние върху устойчивостта на системата за социално осигуряване в дългосрочен план. Налагането на мерки за противопоставяне на фиктивната самостоятелна заетост е отложено до 2018 г. Положението със заетостта на лицата с мигрантски произход продължава да бъде важно предизвикателство. Процентът на заетост на мигрантите, които не са родени в ЕС, е с 20 процентни пункта по-нисък, отколкото за хората, родени в Нидерландия, само малка част от което може да се обясни с различия във възрастта и образованието.

               (8)През последните години нарастването на спестяванията на домакинствата се дължи отчасти на по-високи икономии във втория стълб на пенсионната система (задължителните допълнителни частни схеми), принос за което има регулаторната среда. Едно подходящо разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях извън приетите правила за индексирането и финансовите буфери (рамка за финансова оценка) ще помогне на домакинствата да разпределят финансовите си средства по по-благоприятстващ за растежа начин. Правителството обяви намерението си да осъществи съществена реформа на втория стълб на пенсионната схема с цел да подобри обхвата, да създаде по-прозрачна, по-гъвкава и по-справедлива в актюерски аспект система.

               (9)Липсата на гъвкавост и небалансираните стимули, трупани в продължение на десетилетия, формираха моделите на жилищното финансиране и на спестяванията в сектора. Склонността на домакинствата за ливъридж на брутния ипотечен дълг спрямо жилищното имущество до голяма степен отразява дългогодишни фискални стимули, по-специално възможността за пълно данъчно приспадане на лихвите по ипотечните кредити. Въпреки засилването на икономическото възстановяване, не са били предприети допълнителни мерки за преодоляване на този проблем от 2012 г. насам.

               (10)Инвестициите спаднаха значително по време на икономическата криза и само частично са се възстановили. Слабостите при инвестициите общо за икономиката изглежда са със силно цикличен характер, и са движени от спад на жилищния пазар и избора на фискална консолидация. Въпреки че бариерите пред инвестициите изглеждат незначителни, процедурите за получаване на разрешителни за строеж са сравнително дълги. Ниските нива на инвестиции във възобновяема енергия изглеждат свързани с динамиката на пазарите в миналото, несигурността на пазара и регулаторните фактори. Публичните и частните разходи за научноизследователска и развойна дейност са ниски с оглед на образователното равнище, академичните постижения и равнището на икономическо развитие в сравнение с държавите членки с най-добри резултати. Държавните разходи в тази област намаляват от 2014 г. насам, а частните разходи за научноизследователска и развойна дейност остават ниски. Не е постигнат напредък по отношение на съответната препоръка.

               (11)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия и го публикува в доклада за 2017 г. Тя извърши също и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и последващите мерки във връзка с препоръките, отправени към Нидерландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждане на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения.

               (12)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и е на мнение
                  12
               , че се очаква Нидерландия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (13)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 3 за Нидерландия по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Нидерландия да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1. Да използва фискалната политика в подкрепа на вътрешното търсене, включително инвестициите в научноизследователската и развойната дейност. Да предприеме мерки за намаляване на оставащите нарушения на жилищния пазар и склонността към задлъжняване на домакинствата, по-специално чрез намаляване на данъчното приспадане на лихвите по ипотечни кредити.

               2.Да премахне оставащите пречки пред наемането на персонал на постоянни договори. Да се справи с голямото увеличение на самостоятелно заетите лица без работници и служители, включително чрез намаляване на нарушаването в данъчното облагане в полза на самостоятелната заетост, без да се излага на риск предприемачеството и чрез насърчаване на достъпа до социална закрила на самостоятелно заетите лица. Въз основа на широко разгърналия се вече подготвителен процес да приеме мерки, за да стане вторият стълб на пенсионната система по-прозрачен, по-справедливо разпределен между поколенията и по-устойчив на сътресения. Да създаде условия за насърчаване на по-високо ниво на реалния ръст на заплатите, като се зачита ролята на социалните партньори.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 518 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM (2016) 725 final.

                     (6)
                  COM (2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01

                     (8)
                  SWD (2017) 84 final.

                     (9)
                  COM (2017) 90 final.

                     (10)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (11)

                        COM (2014) 494 final.

                     (12)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 520 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Полша за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Полша за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който не беше посочено, че Полша ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Полша за 2017 г.
                  6
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Полша в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Полша по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 28 април 2017 г. Полша представи своята национална програма за реформи за 2017 г., както и програмата си за конвергенция за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, което регулира ЕСИ фондовете
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми за ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки по отношение на прилагането на тези правила
                  8
               .

               (5)Спрямо Полша понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2017 г. правителството планира постепенно да подобри номиналното салдо — от дефицит в размер на 2,4 % от БВП през 2016 г. до 1,2 % от БВП през 2020 г. Средносрочната бюджетна цел — дефицит от 1 % от БВП в структурно изражение, не се очаква да бъде постигната до 2020 г., т.е. през времевия хоризонт на програмата. Според програмата за конвергенция съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 54,4 % от БВП през 2016 г. на 55,3 % от БВП през 2017 г. и да спадне до 52,1 % от БВП до 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен.

               (6)На 12 юли 2016 г. по отношение на 2017 г. Съветът препоръча на Полша да постигне годишна фискална корекция от 0,5 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. има риск от известно отклонение от това изискване през 2017 г.

               (7)През 2018 г. с оглед на своето фискално положение Полша се очаква допълнително да се коригира в посока към средносрочната си бюджетна цел за структурен дефицит от 1 % от БВП. Според общоприетата матрица на корекциите съгласно Пакта за стабилност и растеж тази корекция предполага изискването номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  9
                да не надвишава 3,7 % през 2018 г.  Това ще съответства на структурна корекция в размер на 0,5 % от БВП. При непроменена политика има риск от значително отклонение от това изискване през 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Полша трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки през 2017 г., както и че през 2018 г. ще са необходими допълнителни мерки, за да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Съгласно предвиденото в Регламент (ЕО) № 1466/97 обаче оценката на бюджетните планове и резултатите следва да взема предвид бюджетното салдо на държавите членки с оглед на цикличните условия. Както се припомня в съобщението на Комисията, придружаващо тези специфични за отделните държави препоръки, в оценката на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да се вземе предвид целта за постигане на фискална позиция, която допринася както за укрепване на протичащото в момента възстановяване, така и за осигуряване на устойчивостта на публичните финанси на Полша. В този контекст Комисията възнамерява да използва приложимата свобода на преценка с оглед на цикличното положение на Полша.

               (8)В доклад от 2017 г. се констатира, че е постигнат известен напредък в подобряването на събирането на данъците, тъй като Полша предприе редица реформи, чиято цел е да се засили данъчната система. Тяхното пълно въздействие върху събирането на данъци и разходите за спазване на данъчното законодателство следва да бъдат внимателно наблюдавани. Полша обаче не е постигнала напредък в ограничаване на широкото използване на намалени ставки на ДДС, което има неблагоприятно въздействие върху приходите от ДДС и те не са ефективен инструмент на социалната политика.

               (9)Полша е изправена пред натиск върху разходите в различни области, и по-специално в тези, свързани със застаряването на населението. Затова е необходимо да се въведат механизми за оценка на ефикасността и ефективността на публичните разходи, за да се даде възможност за преразпределяне на ресурсите. Във връзка с това правителството обяви планове за укрепване на бюджетния процес, по-специално по отношение на средносрочната бюджетна рамка и включването на прегледи на разходите в бюджетния процес. В рамката на публичните финанси не е включен независим фискален съвет.

               (10)Намаляването на населението в трудоспособна възраст в Полша се очаква да ограничи потенциала за растеж през следващите десетилетия. Резултатите на пазара на труда в Полша са силни през последните години. Равнищата на заетост продължиха да се увеличават, но няколко неотдавнашни мерки на политиката може да доведат до намаляване на участието в работната сила, най-вече на жените, нискоквалифицираните и по-възрастните хора. Намаляването на законоустановената пенсионна възраст в края на 2017 г. се очаква да насърчи някои по-възрастни работници да напуснат пазара на труда. Полската система за социална закрила предвижда само ограничени стимули за започване на работа. Новите обезщетения за деца се очаква да намалят бедността и неравенството, но може да имат и отрицателно въздействие върху участието в пазара на труда на родителите, най-вече на жените. Размерът на надбавката за дете и ограничената проверка на имущественото състояние на получателите на обезщетения компенсира стимулите за работа, които са включени в други социални обезщетения. Задължението петгодишните да посещават предучилищно образование беше премахнато, считано от септември 2016 г., и записването в официални схеми за грижи за деца на децата на възраст под три години все още е сред най-ниските в ЕС. Независимо от предприетите мерки сегментирането на пазара на труда продължава да е високо, което има отрицателно въздействие върху производителността и натрупването на човешки капитал. Все още има пречки пред по-широкото използване на постоянни договори.  Комитетът по кодификация подготвя нов проект на индивидуалните и колективните трудови норми. Това е възможност за отстраняване на тези пречки.

               (11)През последните години средната реална възраст на пенсиониране се е увеличила, но тя продължава да бъде значително под законоустановената пенсионна възраст. По-високата реална възраст на пенсиониране е от решаващо значение за икономическия растеж, адекватността на бъдещите пенсии и фискалната устойчивост на пенсионната система. Неотдавнашното решение за намаляване на законоустановената пенсионна възраст на 60 години за жените и 65 години за мъжете обаче е в противоположна посока. Високите разходи за специалната схема за социално осигуряване на селскостопанските производители (KRUS) е друга причина за ниската трудова мобилност и скритата безработица в селското стопанство.

               (12)Образователната система се е подобрила значително през последните две десетилетия: основните умения на 15-годишните са на равнище доста над средното за ЕС и тя е с едно от най-ниските равнища на преждевременно напускащите училище в ЕС. Въпреки това все още има потенциал за подобряване на начина, по който учениците придобиват умения, които са подходящи с оглед на бързо променящия се пазар на труда. Предстоящите изменения по отношение на основното и средното образование пораждат значителни организационни предизвикателства и съкращават периода на общото образование, което може да има отрицателно отражение върху равенството в образованието. Бяха обявени също така допълнителни промени за адаптиране на професионалното образование и обучение към нуждите на пазара на труда, но техният потенциал за преодоляване на съществуващите недостатъци все още предстои да се види. Правителството започна консултации по реформата на висшето образование с цел подобряване на функционирането на сектора и на неговата адекватност по отношение на пазара на труда. Участието в учене за възрастни в Полша е недостатъчно и средното равнище на основни умения сред възрастните хора е ниско, което пречи на тяхната пригодност за заетост.

               (13)Слабостите в териториалното устройство увеличават административната тежест във връзка с необходимостта от разрешения за строителство. Плановете за земеползване обхващат ограничена част от територията на Полша и често са с ниско качество. В районите, в които те не са на разположение, разрешенията за строителство се издават въз основа на еднократни административни решения по благоустройство, които създават риск и несигурност за инвеститорите. Проектът на строителен кодекс има за цел да консолидира процесите на териториалното устройство и да облекчи административната тежест за инвеститорите. Реформата предлага възможност за подобряване на положението в зависимост от окончателната версия на законодателството и неговото прилагане.

               (14)През 2016 г. инвестиционната активност е намаляла значително поради по-слабото използване на структурните фондове на ЕС в резултат на прехода между програмните периоди и повишената несигурност сред частните инвеститори. Стопанската среда е като цяло благоприятна. Доверието на бизнеса обаче бе повлияно от увеличението на броя на регулаторните промени и ограничените обществени консултации по редица ключови закони. Правната сигурност, доверието в качеството и предвидимостта на регулаторните, данъчните и другите политики и в институциите са важни фактори, които могат да дадат възможност за ускоряване на темпа на инвестициите. Принципите на правовата държава и независимата съдебна система са от съществено значение в този контекст. Настоящата системна заплаха за принципите на правовата държава създава правна несигурност. Като се има предвид, че правителството цели да засили ролята си в икономиката, от значение ще бъде да се гарантира икономическата жизнеспособност на инвестиционните решения. Продължава да е налице значителна регулаторна тежест в няколко области.

               (15)Пътната мрежа се развива бързо благодарение на финансирането от страна на ЕС, но равнището на загиналите по пътищата все още е сред най-високите в ЕС, което има висока социална цена. Въпреки наличието на значителни средства на ЕС железопътният сектор продължава да е изправен пред големи проблеми в изпълнението на проектите. Също така предвид липсата на многогодишна програма за поддръжка на железопътната инфраструктура все още е предизвикателство осигуряването на дълъг жизнен цикъл на железопътните активи.

               (16)Около 60 % от инсталираните мощности от изкопаеми горива в Полша са отпреди повече от 30 години. Поради това са необходими значителни инвестиции през следващите години. През 2016 г. равнището на междусистемната електроенергийна свързаност е сред най-ниските в ЕС. Наред със значителния размер на мощностите, които предстои да бъдат изведени от експлоатация, и нарастващото търсене на електроенергия това допринася за слабите перспективи по отношение на осигуряването на адекватността на производството на електроенергия. Постигането на задължителната национална цел за възобновяема енергия за 2020 г. е изложено на риск. След стартирането на терминала за втечнен природен газ Полша е подобрила значително сигурността на доставките си на газ. Тя също така е разработила своя национална мрежа за пренос и разпределение на газ. Въпреки това работата по междусистемните газопроводи от регионално значение не напредва по график.

               (17)В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Полша и го публикува в доклада за страната за 2017 г. Тя оцени също така програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Полша през предишните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Полша, но и съответствието им с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (18)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му
                  10
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Полша да предприеме следните действия през периода 2017—2018 г.:

               1.Да провежда своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, което предполага значителна фискална корекция за 2018 г. При предприемане на мерки на политиката следва да се вземе предвид постигането на фискална позиция, която допринася както за укрепването на протичащото в момента възстановяване, така и за осигуряването на устойчивост на публичните финанси на Полша. Да предприеме стъпки за подобряване на ефикасността на публичните разходи и да се ограничи използването на намалени ставки на ДДС.

               2.Да предприеме стъпки за увеличаване на участието на пазара на труда, по-специално на жените, нискоквалифицираните и по-възрастните хора, включително чрез насърчаване на подходящи умения и отстраняване на пречките пред по-трайните форми на заетост. Да гарантира устойчивостта и адекватността на пенсионната система чрез предприемане на мерки за увеличаване на реалната възраст на пенсиониране и започване на реформа на преференциалните пенсионни договорености.

               3.Да предприеме мерки за премахване на пречките пред инвестициите, особено в транспортния сектор.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 520 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  Работен документ на службите на Комисията SWD (2017) 86 final.

                     (7)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета, ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Нетните държавни разходи се състоят от общите държавни разходи, от които се изключват разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните изменения в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал на националното финансиране се разсрочва в рамките на 4-годишен период. Отчетени са предвидените от закона дискреционни мерки по отношение на приходите или увеличения на приходите. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

                     (10)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (EО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 26.11.2015
            COM(2015) 692 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            oтносно икономическата политика на еврозоната
            {SWD(2015) 700 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               oтносно икономическата политика на еврозоната

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
                , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)Икономическото възстановяване в еврозоната продължава с умерен темп
                  3
               . За да се поддържа и ускори растежът на еврозоната, са необходими непрекъснати стратегически усилия в подкрепа на балансираното калибриране в частния и публичния сектор, на подобряването на капацитета на икономиката за приспособяване и на увеличаването на потенциала ѝ за растеж в средносрочен и дългосрочен план. Темпът на икономическо възстановяване в еврозоната е възпрепятстван от наследството от последната икономическа и финансова криза, в това число продължаващото външно преструктуриране, високото равнище на публичния и частния дълг, високата безработица, както и продължаващата липса на структурна гъвкавост на националните трудови и стокови пазари. Инвестициите продължават да са на ниско равнище поради тези фактори, но и заради други трудности, като например неблагоприятна бизнес среда, липса на ефективност на публичната администрация, както и пречки пред достъпа до финансиране.

               (2)Следва да се засили въвеждането на амбициозни структурни реформи за увеличаване на производителността и стимулиране на потенциала за растеж в съответствие с приоритетите на политиката, както се посочва в годишния обзор на растежа за 2015 г. за всички държави — членки на ЕС
                  4
               . Ако структурните реформи бъдат извършвани съвместно от държавите членки, те, благодарение в частност на търговските и финансовите канали, които пренасят извън националните граници положителното въздействие, могат да доведат до полза за еврозоната като цяло. Въпреки известния напредък при реформите за подобряване на устойчивостта на пазара на труда, в еврозоната продължават да са налице значителни различия, особено що се отнася до равнището на дългосрочната и младежката безработица.  Държавите членки, които предприеха широкообхватни реформи на пазара на труда и в областта на социалната закрила преди кризата, са в състояние да окажат по-стабилна подкрепа на заетостта и да запазят справедливостта при икономически спад. Тези реформи обхващат гъвкави и надеждни договорни отношения, широкообхватни стратегии за обучение през целия живот, ефективна и активна трудова политика и модерни системи за социална закрила. Облекчаването на данъчната тежест върху труда, особено за лицата с ниски трудови доходи, както и гарантирането на справедливи данъчни системи също може да имат ключова роля за постигането на по-добри резултати.

               (3)Адекватното разработване и бързото внедряване на реформите може да благоприятстват за преодоляването на съществуващите дисбаланси в еврозоната и предотвратяването на нови. Тематичните обсъждания в рамките на Еврогрупата с акцент върху сравнителния анализ, най-добрите практики и натиска от страна на партньорите може да бъде стимулиращ фактор за сближаване по отношение на постигането на най-добри резултати. В тази връзка Еврогрупата следва да задълбочи още повече тематичните обсъждания на реформите в областите от съществено значение за функционирането на Икономическия и паричен съюз (ИПС) и редовно да оценява внедряването на реформите от страна на държавите членки от еврозоната, както и напредъкът по отношение на коригирането на дисбаланси в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси.

               (4)Фискалните политики са въпрос от първостепенно значение за общия интерес в ИПС. Изключително важно за устойчивостта на обслужването на дълга, както и за функционирането на фискалните стабилизатори с оглед смекчаване на специфичните за дадена държава сътресения, е провеждането в национален мащаб на отговорна фискална политика при съблюдаване на общите фискални правила. Освен това, предвид установеното наличие при държавите членки от еврозоната на значителен верижен ефект, от основно значение е също така постигането на подходяща фискална политика на равнище еврозоната като цяло и недопускането на проциклични фискални политики. Това изисква засилване на координацията на фискалните политики в рамките на еврозоната при пълно зачитане на Пакта за стабилност и растеж. В този контекст очакваната за 2016 г. на равнище еврозоната до голяма степен неутрална обща фискална политика изглежда подходяща предвид общите макроикономически условия и рискове пред растежа.  Що се отнася до 2017 г., въз основа на прогнозата за постепенно свиване на отклонението от потенциалния БВП, фискалните политики следва да балансират необходимостта от недопускане на процикличност и намаляване на публичния дълг, за да се възстанови фискалният резерв. Това следва да бъде отразено в подготовката на актуализираните програми за стабилност през пролетта на 2016 г., като се вземат предвид последните икономически и фискални тенденции. Съдържанието на фискалните стратегии все още не е достатъчно благоприятно за растежа. Както бе подчертано в препоръките към държавите членки от еврозоната през лятото на 2015 г.
                  5
               , държавите членки следва да проведат тематични обсъждания относно подобрения в качеството и устойчивостта на публичните финанси.

               (5)Банковият съюз трябва да бъде изцяло приведен в действие. Първо, Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките трябва да бъде изцяло транспонирана до 30 ноември 2015 г. — както се изисква за всички 28 държави членки. Второ, по отношение на преструктурирането на банките трябва незабавно да бъдат въведени подходящи споразумения за мостово финансиране, така че Единният фонд за преструктуриране (ЕФП) да бъде в състояние да се справи с всички потенциални нужди от финансиране от 1 януари 2016 г. нататък. Освен това в най-кратък срок следва да се договори данъчно неутрален механизъм за подкрепа на ЕФП по време на преходния период.  Накрая, като следваща стъпка от развитието на банковия съюз, на 24 ноември 2015 г. Комисията предложи да бъде създадена Европейска схема за гарантиране на депозитите за държавите членки от еврозоната
                  6
               .

               (6)Конюнктурата на финансовите пазари в еврозоната като цяло е благоприятна на фона на експанзионистичната парична политика. От друга страна, все още слабите икономически показатели и високата степен на задлъжнялост на частния сектор продължават да оказват натиск върху търсенето на банково кредитиране и оттам — на икономическия растеж. Върху счетоводните баланси на банките все още тежат високи равнища на необслужвани заеми, които затрудняват кредитната им дейност. Различните и понякога неподходящи режими за несъстоятелност в ЕС пречат на бързото намаляване на дълга на частния сектор и оттам — на инвестициите.

               (7)Независимо от скорошните постижения по отношение на укрепването на структурата на ИПС, работата по завършването му трябва да продължи. Докладът на петимата председатели от юни 2015 г. очертава етапите за завършването на ИПС най-късно до 2025 г.
                  7
                На 21 октомври 2015 г. Европейската комисия прие първия пакет от предложения за последващи действия във връзка с доклада
                  8
               . Държавите членки от еврозоната следва да поемат съвместна отговорност и да пристъпят своевременно към изпълнението на краткосрочните и средносрочните инициативи за завършването на Икономическия и паричен съюз. С цел допълнително да се улесни сближаването в еврозоната предложенията включват мерки, чрез които измерението на еврозоната да залегне още повече в европейския семестър, като, наред с другото, по-ранното публикуване на препоръките на еврозоната, за да бъдат установени на ранен етап от процеса общите предизвикателства и да се допринесе за формулирането на специфични за всяка държава членка от еврозоната препоръки, които трябва да се приемат по-късно през европейския семестър,

               ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат, заедно и поотделно в рамките на Еврогрупата, следните действия за периода 2016—2017 г.:

               1.Да провеждат политика в подкрепа на възстановяването, да засилят сближаването, да способстват за коригирането на макроикономическите дисбаланси и да подобрят капацитета на икономиката за приспособяване. За тази цел държавите членки, особено тези с голям размер на частния и чуждестранния дълг, следва да проведат реформи за увеличаване на производителността, насърчаване на създаването на работни места, повишаване на конкурентоспособността и подобряване на бизнес средата. Държавите членки със значителен излишък по текущата сметка следва като приоритет да предприемат мерки, които способстват за насочване на излишъка от спестявания към националната икономика и по този начин да дадат тласък на вътрешните инвестиции.

               2.Да проведат реформи с мерки за i) гъвкави и надеждни трудови договори, с които се благоприятства преходът от една сфера на трудова дейност към друга и се избягва неравнопоставеността между различните трудови категории;  ii) широкообхватни стратегии за обучение през целия живот;  iii) ефективна политика за подпомагане на безработните да се завърнат на пазара на труда; iv) модерни системи за социална закрила, които са в подкрепа на нуждаещите се и предоставят стимули за интеграция на пазара на труда, както и v) отворени и конкурентоспособни пазари на стоки и услуги. Да намалят данъчната тежест върху труда, особено за лицата с ниски трудови доходи, по бюджетно неутрален начин, за да се насърчи създаването на работни места.

               3.Да поддържат през 2016 г. планираната като цяло неутрална фискална позиция. За 2017 г., да намалят публичния дълг, за да се възстанови фискалният резерв, като същевременно избягват процикличността — при пълно зачитане на Пакта за стабилност и растеж. Да се диференцира фискалната консолидация в отделните държави членки в зависимост от съответната им позиция по отношение на изискванията в ПСР и стабилизационните им потребности, както и последиците за всички държави от еврозоната. За тази цел да обсъждат навреме фискалната позиция на еврозоната във връзка с представянето на програмите за стабилност и на проектите на бюджетни планове.

               4.Да съдействат за постепенното намаляване на необслужваните кредити на банките и да подобрят производството по обявяване в несъстоятелност за дружествата и домакинствата. Държавите членки с голям размер на частния дълг да насърчават и системно да намаляват задлъжнялостта, включително като способстват за преструктурирането на потенциално несъбираемия частен дълг.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  Икономическа прогноза на Комисията от есента на 2015 г.

                     (4)
                  Годишен обзор на растежа за 2016 г.

                     (5)
                  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.

                     (6)
                  COM(2015) 586 final, 24.11.2015 г.

                     (7)
                  „Завършване на европейския икономически и паричен съюз“ — доклад на Жан-Клод Юнкер в тясно сътрудничество с Доналд Туск, Йерун Дейселблум, Марио Драги и Мартин Шулц.

                     (8)
                  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/single-market-strategy/communication-emu-steps_en.pdf


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 347 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Швеция за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програмата на Швеция за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Швеция за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програмата на Швеция за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 7/9 на Съвета от 2 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Швеция за 2016 г.
                  5
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Швеция в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., и напредъкът на Швеция по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включваше и задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед
                  6
               . Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси. По-специално високият и нарастващ дълг на домакинствата, свързан с високите и растящи цени на жилищата в контекста на положителни кредитни потоци, създава рискове от неуправляема корекция с последици за реалната икономика и банковия сектор. Взети са мерки на политиката в макропруденциалната област, които може обаче да се окажат недостатъчни. Продължават пропуските в политиката, свързани с данъчното облагане на жилищата, амортизацията на ипотеките, функционирането на предлагането на жилища и на пазара на отдаване под наем.

               (3)На 28 април 2016 г. Швеция представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята конвергентна програма за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, в които ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове се обвързва с доброто икономическо управление
                  7
               .

               (5)Спрямо Швеция понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята конвергентна програма за 2016 г. правителството планира да постигне номинално салдо от -0,4% от БВП и да продължи да спазва средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — през целия период на програмата. Според конвергентната програма съотношението дълг/БВП се очаква да намалее до 42,5 % през 2016 г. и да продължи да спада до 39,1 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен до 2016 г. и предпазлив след това. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. структурното салдо се очаква да бъде в размер на -0,5 % през 2016 г. и 0,9 % от БВП през 2017 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Възможните бъдещи отклонения ще се оценяват спрямо изискването за поддържане на структурното салдо на равнището на средносрочната бюджетна цел. Въз основа на своята оценка на конвергентната програма и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че се очаква Швеция се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (6)Дългът на домакинствата е на много високо равнище в Швеция и през последното десетилетие нараства с един от най-бързите темпове в ЕС. По оценка на Riksbank (централната банка на Швеция) през 2015 г. дълговете на домакинствата към годишния разполагаем доход са били 175 %, а по отношение на БВП — 87 %. В Швеция е налице един от най-високите данъчни стимули за притежаване на жилище в ЕС, дължащ се на относително ниските данъци върху недвижимата собственост и високото данъчно приспадане на лихвите по ипотечни кредити. Високата задлъжнялост на домакинствата представлява риск за макроикономическата стабилност. Правителството предприе някои стъпки, за да противодейства на задлъжнялостта на домакинствата, включително законодателство, целящо налагането на задължителни изисквания за амортизация на новите ипотечни кредити, което парламентът прие на 23 март 2016 г. Приемането на тази ключова мярка беше значително забавено поради повдигнати въпроси относно законовите правомощия на макропруденциалния орган за въвеждането на това изискване. Съществува риск, че допълнителните мерки, които евентуално са необходими за преодоляване на нарастващите дисбаланси на Швеция, също могат да бъдат забавени, ако правната уредба относно правомощията на макропруденциалния орган не бъде преразгледана. Накрая, правителството не предприе действия, за да коригира данъчните стимули, например чрез намаляване на данъчното приспадане на лихвите по ипотека или преразглеждане на системата за данъчно облагане на недвижимите имоти.

               (7)Шведският жилищен пазар остава потенциален източник на нестабилност. През последните 20 години цените на жилищните имоти нарастват почти постоянно, по-специално в градските райони на Стокхолм и Гьотеборг. Цените на жилищата продължават да се увеличават, като причината е не само стабилни основни фактори като растежа на разполагаемия доход, но също така и поради структурната неефективност на жилищния пазар. Предлагането на жилища е възпрепятствано от неефективното използване на наличния жилищен фонд, високата степен на регулиране на наемите, слабата конкуренция в строителния сектор, недостатъчната наличност на терени за ново строителство и продължителните и сложни процедури по планиране. Съществуващата структура на данъка върху капиталовите печалби от продажби на недвижими имоти ограничава потенциала за по-ефективно използване на съществуващия жилищен фонд. Структурната неефективност води до недостатъчни инвестиции в жилищното строителство и повсеместен недостиг на жилища и допринася за постоянния ръст на цените на жилищата. Липсата на налични и достъпни жилища също така ограничава мобилността на пазара на труда и е пречка за ефективното интегриране на мигрантите на пазара на труда. Правителството предприе някои мерки, включително увеличаване на публичното финансиране за инвестиции в сектора на жилищното строителство и опростяване на някои процедури на планиране. През декември 2015 г. в проучване на конкуренцията в сектора на строителството бяха формулирани редица евентуални мерки, като например повишаване на прозрачността в областта на договорите за жилищата от публичния жилищен фонд. Правителството обаче не постигна напредък в реформирането на системата за определяне на наемите.

               (8)Въпреки относително добрите резултати по отношение на инвестициите, Швеция е изправена пред предизвикателства, които могат да окажат отрицателно въздействие върху дългосрочната конкурентоспособност на страната. По-специално структурната неефективност на жилищния пазар възпрепятства инвестициите в тази област. Инвестициите в инфраструктура с цел да се подобрят връзките в рамките на градските райони, както и между тях, са недостатъчни с оглед на затрудненията, причинени от недостига на жилища.

               (9)Съгласно проучването PISA в Швеция от всички държави от ОИСР през последното десетилетие е отчетен най-резкият спад в образователното равнище на 15-годишните, като показателите сега са под средните както за ЕС, така и за ОИСР. Влошаващите се резултати на училищното образование могат евентуално да подронят конкурентоспособността и новаторския капацитет на Швеция в дългосрочен план. Значителната разлика в учебните резултати на учениците в зависимост от това дали са с мигрантски произход е допълнително предизвикателство за образованието. Тази разлика заслужава особено внимание предвид големия брой новопристигнали млади мигранти, които трябва да бъдат интегрирани в образователната система. Неясните механизми за училищно финансиране в съчетание с непоследователния мониторинг на използването на финансирането на различни равнища на образователната система възпрепятстват ефикасното използване на ресурсите. Правителството осигури допълнително финансиране с цел подобряване на учебните резултати и равнопоставеността, като предприема стъпки за интегриране на новопристигналите мигранти в образованието.

               (10)Големият приток на бежанци през изминалата година има редица социални и икономически последици за Швеция. Докато в краткосрочен план притокът на бежанци ще увеличи публичните разходи и ще създаде допълнително вътрешно търсене, като по този начин ще се повиши БВП, средносрочното въздействие върху заетостта и растежа зависи от успеха на бежанците на пазара на труда и от социалната интеграция, включително чрез образователна подкрепа. Този въпрос е на челно място в политическата програма както на равнището на ЕС, така и на държавите членки и ще бъде внимателно наблюдаван и анализиран, включително в доклада за страната за 2017 г.

               (11)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция и го публикува в доклада за страната от 2016 г. Тя оцени също конвергентната програма и националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Швеция през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръка 1 по-долу.

               (12)С оглед на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма и становището му е
                  8
               , че се очаква Швеция да спази Пакта за стабилност и растеж.

               (13)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и конвергентната програма. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.Да се справи с увеличението на дълга на домакинствата, като коригира данъчните стимули, по-специално чрез постепенно намаляване на данъчното приспадане на лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост. Да гарантира своевременно, че макропруденциалният орган има законовите правомощия да прилага мерки за опазване на финансовата стабилност. Да насърчава инвестициите в жилища и да подобри ефикасността на жилищния пазар, включително чрез въвеждане на по-голяма гъвкавост в определянето на наемите и чрез преразглеждане на проекта на данък върху капиталовите печалби, което да способства за по-голям брой сделки с жилища.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 347 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  SWD(2016) 95 final.

                     (6)
                  COM(2016) 95 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 259 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Испания за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Испания за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки. Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно националната програма за реформи на Испания за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Испания за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013
                  5
                Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Испания за 2015 г.
                  6

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  7
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  8
               , в който беше посочено, че Испания е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Испания
                  9
               . В него се оценява напредъкът на Испания в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Испания съществуват макроикономически дисбаланси, за които са необходими решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално, въпреки наличието на известни подобрения в баланса по текущата сметка, рисковете, свързани с високите равнища на задлъжнялост в частния и публичния сектор, както и силно отрицателната нетна международна инвестиционна позиция, трябва да се следят отблизо, особено в условията на много висока безработица. От решаващо значение е да се предприемат действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за испанската икономика и — предвид нейния мащаб — от отрицателен ефект върху Икономическия и паричен съюз.

               (7)На 30 април 2015 г. Испания представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за същата година. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)По отношение на Испания понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж (ПСР). В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира подобрение на номиналния дефицит до 4,2 % от БВП през 2015 г. и постепенно до 2,8 % от БВП през 2016 г. Правителството планира да постигне средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно отношение през 2019 г. Съгласно програмата за стабилност се очаква съотношението на държавния дълг спрямо БВП да достигне своя връх през 2015 г. от 98,9 % и постепенно да намалее до 93,2 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен за 2015 г. и оптимистичен след това. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда дефицит от 4,5 % от БВП за 2015 г. и 3,5 % от БВП за 2016 г. Следователно съществува риск целите за номиналния дефицит за 2015 и 2016 г. да не бъдат постигнати. Освен това се очаква планираното фискално усилие от Испания през периода 2013—2016 г. да бъде под препоръчаното ниво и през 2015 г. и 2016 г. ще са необходими допълнителни структурни мерки. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Испания да не се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Испания постигна известен напредък за погасяването на просрочените търговски задължения на публичния сектор. През 2014 г. Испания отбеляза също известен напредък в набелязването на предложения за модернизиране на здравеопазването, образованието и социалните разходи на регионално равнище, въпреки че в крайна сметка тези предложения не бяха приети. Понастоящем обаче в парламента се разглежда проектозаконодателство за въвеждането на правило за разходите на регионално равнище за фармацевтични продукти и здравно обслужване.

               (9)Прилагането на предпазните, корективните и изпълнителните мерки, съдържащи се в органичния закон за бюджетната стабилност и финансовата устойчивост, напредва бавно. Ефективността на разходите в сектора на здравеопазването се подобри, но от съществено значение остава да се задържи под контрол нарастването на разходите за фармацевтични продукти, и по-специално да се наблюдават тези разходи в болниците. Дефицитът в електроенергийната система на практика беше премахнат считано от 2014 г. и беше разгледан проблемът с изпадналите в несъстоятелност платени пътни магистрали, като по този начин бяха намалени разходите за държавата. Испания обаче не е въвела система за провеждане на независими оценки на бъдещи големи инфраструктурни проекти.

               (10)В областта на данъчното облагане беше постигнат известен напредък с въвеждането на цялостна данъчна реформа, с която данъчната система се опростява и става по-благоприятстваща растежа и създаването на работни места. Приета на 20 ноември 2014 г., данъчната реформа беше планирано да влезе в сила през януари 2015 г. и обхваща подоходното и корпоративното облагане. Известен напредък бе постигнат и по отношение на борбата с укриването на данъци, но не бе отбелязан напредък в областта на данъчното облагане, свързано с околната среда. Добре напредва преструктурирането на испанския банков сектор, и по-специално на банките, които са получили държавна помощ. Същевременно неотдавнашните мерки за насърчаване на достъпа до небанково финансиране подобриха, поне до известна степен, достъпа до финансиране за предприятията, особено с оглед на високата степен, в която испанските дружества зависят от кредитиране от банките. Пълното прилагане на тези реформи е от ключово значение, за да се улесни преразпределението на ресурсите и да се подпомогне текущото коригиране. Нерешените проблеми, които не са обхванати от въведените до момента реформи, също трябва да бъдат разгледани. Постигнат беше известен напредък за премахването на оставащите пречки в системата за разглеждане на корпоративната несъстоятелност, а на 27 февруари 2015 г. беше приет кралски указ-закон за личната несъстоятелност. Необходимо е обаче допълнително подобряване на административния и съдебния капацитет за разглеждането на случаите на несъстоятелност.

               (11)Високата дългосрочна безработица и сегментацията на пазара на труда продължават да затрудняват растежа на производителността и имат отрицателен ефект върху условията на труд в Испания. Социалните партньори обсъждат всеобхватно междуотраслово споразумение за периода 2015—2017 г. В тази връзка и предвид много високото равнище на безработицата, заплатите за някои сектори и дружества в краткосрочен план може да е необходимо да нарастват по-бавно от производителността, за да се създадат работни места и да се постигне по-нататъшно повишаване на конкурентоспособността. Очаква се, че това може да подчертае значението на възприемането (при преговори на равнище на отделните сектори и дружества) на принципа, според който трудовите възнаграждения се променят в зависимост от междудружествените различия в производителността. Въпреки регулаторните реформи, през 2014 г. делът на работната сила на временна работа започна отново да нараства, като достигна над 24 % и засяга в особена степен младите хора и ниско квалифицираните работници. Освен това, изглежда все още не се използват в пълна степен нововъведените видове договори и стимулите за насърчаване на работодателите да наемат персонал за неограничен период от време. Испанските органи съобщиха, че до май 2016 г. ще бъде извършена оценка на субсидиите, предлагани на работодателите за наемане на нови служители. Капацитетът на публичната служба по заетостта и на агенциите, на които са възложени услуги, е от съществено значение за осигуряване на ефективността и адекватното насочване на активните политики на пазара на труда и политиките за активизиране, включително ефективната преквалификация, за да се даде възможност на хората да се преместят в сектори, където се създават повече работни места. Испания отбеляза ограничен напредък в ускоряването на процеса на модернизиране на публичните служби по заетостта и преодоляване на регионалните различия.

               (12)Младежката безработица в Испания продължава да е много висока (над 53 %), а делът на рано напусналите училище е един от най-високите в ЕС. Испания е в процес на прилагане на новите образователни схеми, въведени със Закон № 8/2013 относно качеството на образованието, които имат за цел да повишат качеството на началното и средното образование. Постигнат беше ограничен напредък в по-доброто насочване на професионалното образование и обучение, за да отговаря на изискванията на пазара на труда, а усилията за по-добро сътрудничество между институциите за висше образование и работодателите изостават. Съществуват планове за разширяване на схемата за двойно професионално обучение през 2015 г., но продължава да има значителни разлики в прилагането ѝ в различните региони. Беше създаден специален комитет, който да разгледа доколко програмите за образование и обучение отговарят на нуждите на пазара на труда.

               (13)Испания отбеляза ограничен напредък в подобряването на ефективността на своята система за социална закрила. Страната въведе нова програма за активиране за дългосрочно безработните лица, която съчетава подпомагане на доходите и помощ при търсене на работа. Ефективността на програмите за социално подпомагане обаче беше намалена поради ограничената координация между службите по заетостта и социалните служби и несъвместимостта на различните схеми за минимален доход. Изправена пред високи равнища на бедност, особено сред домакинствата с ниски доходи и с деца, Испания отбеляза ограничен напредък за по-доброто насочване на схемите за подпомагане на семействата и социалните грижи.

               (14)Структурните реформи трябва да включват премахване на пречките, които възпрепятстват разрастването на предприятията, подпомагане на МСП да разширят своите пазари и насърчаване на иновациите, увеличаване на капацитета за износ, стимулиране на създаването на работни места, и да помагат на компаниите да се конкурират по-ефективно, включително на вътрешните пазари, и да подобрят общата производителност. Испания започна да разглежда причините за високия дял на малки и микропредприятия в своята икономика. Проучването на причините, поради които предприятията остават малки, ще позволи на правителството да премахне регулаторните пречки, които не дават възможност на дружествата да се разрастват. Въпреки че бе постигнат известен напредък в прилагането на Закон № 20/2013 за единство на пазара, все още съществуват закъснения на регионално равнище на държавното управление. Не всички региони вече са изпълнили Закона за регламентиране на разрешителните в областта на околната среда. Не е постигнат напредък по отношение на приемането на реформата на професионалните услуги и на професионалните сдружения. Потенциалът за растеж на Испания продължава да бъде ограничаван от структурни слабости в системата за научни изследвания и иновации. Ето защо продължава да е от съществено значение установяването на нови източници на финансиране, обезпечаването на ефективно и ефикасно използване на ресурсите, създаването на новата агенция за научни изследвания и насърчаването на мерки за по-благоприятна за иновациите бизнес среда.

               (15)Беше постигнат известен напредък по отношение на железопътната мрежа, като бяха предприети мерки за осигуряване на ефективна конкуренция в сектора на услугите за товарен и пътнически железопътен транспорт. На 4 юли 2014 г. Съветът на министрите прие кралски указ-закон 8/2014, с който се създава фонд за подобряване на сухопътния достъп до морските пристанища.

               (16)Испания отбеляза напредък при прилагане на препоръките на комитета за реформа на публичната администрация на всички равнища на управление. До този момент обаче резултатите от реформата под формата на повишена ефективност и спестяване на бюджетни средства са видни преди всичко на национално равнище. Бяха предприети важни стъпки за подобряване на прозрачността на административните решения, но не бе постигнат напредък при укрепването на системите за надзор, по-специално в обществените поръчки на регионално и местно равнище. Не бяха взети мерки за укрепване на надзорните правомощия в сферата на обществените поръчки и градоустройственото планиране. Ограничен бе напредъкът по отношение на приемането на съдебните реформи, насочени към подобряване на ефективността на съдебната система: на 27 февруари 2015 г. бяха внесени в парламента проектозакони за съдебната система и за гражданското производство, които включват някои реформи; в парламента се разглеждат проектозакони за правната помощ и за охранителната компетентност. Постигнат бе известен напредък при изпълнението на приетите реформи, включително Oficina Judicial, реформата, която въвежда цифровизация на правосъдието и подобрява оперативната съвместимост на електронните системи на регионите за управление на делата. Необходими са усилия в тази област.

               (17)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Испания и го публикува в доклада от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Испания през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Испания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 4 по-долу.

               (18)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Испания, като становището
                  10
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (19)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Препоръките по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1 и 4 по-долу.

               (20)В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото. Испания следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

               ПРЕПОРЪЧВА на Испания да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит до 2016 г., като предприеме необходимите структурни мерки през 2015 г. и 2016 г., и да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на дефицита и дълга. Да засили прозрачността и отчетността по отношение на регионалните публични финанси. Да подобри ефективността на разходите в сектора на здравеопазването и да рационализира разходите на болниците за фармацевтични продукти.

               2.Да завърши реформата на сектора на спестовните банки, в това число посредством законодателни мерки, и да завърши преструктурирането и приватизацията на спестовните банки, които са държавна собственост.

               3.Да насърчава привеждането на заплатите в съответствие с производителността, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, като отчита различията в уменията и местните условия на пазара на труда, както и различията в икономическите показатели в отделните региони, отрасли и дружества. Да предприеме мерки за повишаване на качеството и ефективността на помощта и съветите при търсенето на работа, включително като част от борбата с младежката безработица. Да рационализира схемите за минимален доход и за подкрепа на семейството и да насърчава регионалната мобилност.

               4.Да премахне пречките, които възпрепятстват дружествата да се разрастват, включително уредбите, при които условията зависят от размера на дружествата; да приеме планираната реформа на професионалните услуги; да ускори прилагането на закона за единството на пазара.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 259.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  OВ L 140, 27.5.2013 г., стр.11.

                     (6)
                  C(2014) 8804 final

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  C(2014) 8804 final

                     (10)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 334 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Латвия за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Латвия за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 7/5 на Съвета от 2 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа, бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. На 26 ноември 2015 г. въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Латвия не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета за икономическата политика на еврозоната
                  6
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приети от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Латвия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката.

               (2)Докладът за Латвия
                  7
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В доклада се оценява напредъка на Латвия при изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети на от Съвета на 14 юли 2015 г. и напредъкът на Латвия по отношение на националните цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 14 април 2016 г. Латвия представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Специфичните за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да изиска от дадена държава членка да преразгледа и предложи изменения на своето споразумение за партньорство и съответните програми. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще се възползва от тази разпоредба в насоките относно прилагането на мерките, които обвързват ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (5)В своята програма за стабилност за 2016 г. Латвия поиска временно отклонение в размер на 0,5 % от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г., за да се вземат предвид фундаменталните структурни реформи, които ще имат положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси, по-специално продължаващата рформа на сектора на здравеопазването, въз основа на стратегията за здравеопазването за периода 2014 — 2020 г. Подробностите за реформата са обобщени в програмата за стабилност. Целта е да се увеличи публичното финансиране за сектора на здравеопазването до 4 % от БВП през 2020 г. в сравнение с 3 % от БВП през 2015 г. Очаква се, че след цялостното прилагане на реформата заетостта ще се увеличи с 0,6 % и нивото на БВП с 2,2 % до 2023 г., което ще има положително въздействие върху устойчивостта на публичните финанси в дългосрочна перспектива. Положителното въздействие върху растежа и дългосрочната устойчивост на публичните финанси се оценява като реалистично. На Латвия може да бъде дадена оценка като отговаряща на условията за получаване на исканото временно отклонение през 2017 г., при условие че тя адекватно прилага договорените реформи, за което ще се извърши мониторинг в рамките на европейския семестър. При все това, размерът на позволеното временно отклонение ще бъде в зависимост от спазването на минималния показател (а именно структурен дефицит от 1,7 % от БВП). В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. е посочен обхватът на допълнителното временно отклонение в размер на 1 % от БВП през 2017 г.

               (6)Спрямо Латвия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята прогрма за стабилност за 2016 г. правителството планира постепенно подобрение в номиналното салдо, което трябва да достигне 0,5 % от БВП през 2019 г. В предвидения план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел — дефицит от 1 % от БВП в структурно отношение — се вземат предвид поисканите отклонения, свързани със системната пенсионна реформа през 2017 и 2018 г. и основната реформа в здравеопазването в периода 2017 — 2019 г. Съгласно програмата за стабилност съотношението на държавния дълг към БВП се очаква да се повиши до 40 % през 2016 г. преди да спадне до 38 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен. При все това, мерките, необходими за постигане на планираните нива на дифицита от 2017 г. нататък, не са достатъчно конкретизирани. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. цялостната оценка показва, че съществува риск от известно отклонение през 2016 г., и при непроменени политики — през 2016 и 2017 г., взети заедно. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че се очаква Латвия в общи линии да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. При все това, ще бъдат необходими допълнителни мерки, за да се гарантира спазването им през 2016 г.

               (7)Предлагането на работна ръка е ограничено от спада на населението в трудоспособна възраст и нарастването на заплатите надхвърля производителността, като това застрашава разходната конкурентоспособност. Следователно са необходими мерки за повишаване на пригодността за заетост и подобряване на човешкия капитал с цел подпомагане на конкурентоспособността.

               (8)Степента на риска от бедност и социално изключване в Латвия е сред най-високите в ЕС. Понастоящем се извършва подготвителна работа за въвеждането на минимален доход, но изпълнението му е несигурно и всеобщото му прилагане е отслабено поради фискалните разходи. Освен това адекватността на социалните помощи не е отбелязала подобрение от 2009 г. насам, което пречи на ефективното намаляване на бедността. Очаква се реформата на минималното равнище на доходите да намали настоящата разпокъсаност на социално подпомагане и да стимулира заетостта.

               (9)Обхватът на мерките за активизиране е малък, особено относно дълготрайно безработните лица. В съчетание с лошото здравеопазване и недостатъчните социални услуги, това възпрепятства ефективното интегриране на пазара на труда. Увеличаването на използването на мерки за активизиране ще повиши заетостта.

               (10)Слабото публично финансиране за здравеопазването, вътрешно присъщите структурни слабости, високото равнище на преките плащания и по-ниската от оптималната разходна конкурентоспособност оставят голяма част от населението с неудовлетворени здравни нужди. Въпреки че, достъпът до здравно обслужване за критични медицински случаи беше издигнат в приоритет, финансовите ограничения възпрепятстват предоставянето на услуги като цяло.

               (11)Въпреки че Латвия е постигнала напредък в реформирането на системата на висшето образование, а именно чрез предоставяне на стимули, които възнаграждават постиженията в областта на качеството и създават независима система за акредитация, необходимо е подобряване на професионалното образование и обучение, особено по отношение на реформите на учебните програми и създаването на регулаторна рамка за схеми от типа на чиракуването, с оглед подобряване на тяхното качество и достъпност. Социалните партньори могат да играят роля за разработването на схеми от типа на чиракуването, както е посочено в Закона за професионалното образование.

               (12)Инвестициите са възпрепятствани от проблеми с иновациите, недостатъци на бизнес средата и намаляващ размер на работната сила. Слабият подем в иновациите и разпокъсаността на научноизследователската база възпрепятстват бързия и ефективен преход на Латвия към дейности, водещи до по-висока добавена стойност и по-интензивно използване на знания. Ниското ниво на защита за инвеститорите при прилагането на системата за несъстоятелност, в съчетание с липсата на ефективност в публичната администрация, възпрепятства още повече инвестициите.

               (13)Правителството предприе стъпки за намаляване на сегашната разпокъсаност на публичната научнозиследователска база, за подобряване на нейното качество и за увеличаване на капацитета за иновации в бизнес сектора. Въпреки напредъка, както обществените, така и бизнес инвестициите в научни изследвания и иновации продължават да са много ниски в сравнение със средните за ЕС. Укрепването на научноизследователската база трябва да продължи, заедно с увеличаване на броя на научните работници и качеството на научните изследвания. Пълното прилагане на реформите въз основа на стратегията за интелигентна специализация и пълноценното използване на всички съществуващи политически инструменти биха мотивирали частните инвестиции в областта на иновациите.

               (14)Режимът за несъстоятелността се възприема от предприятията като препятствие пред инвестициите, като се има предвид, че процентите на възстановяване на активи са ниски и синдиците по несъстоятелността подлежат на слаб надзор.

               (15)Латвия е въвела няколко успешни инициативи за подобряване на ефикасността и качеството на съдебната система. При все това, макар и всеобхватен, режимът за предотвратяването на конфликт на интереси за държавните служители е сложен и лишен от гъвкавост, като се дава приоритет на формалното съответствие пред основателността на отделни случаи. Освен това Службата за превенция на корупцията е отслабена от вътрешни напрежения, нарушен вътрешен баланс и намалено обществено доверие в дейността ѝ, както и от желанието ѝ да дава предимство на знакови дела.

               (16)Общите недостатъци в държавната администрация, до голяма степен поради голямото текучество на персонала, закъснения в реформирането на обществените услуги и слабото управление на проекти, не способстват за създаването на благоприятна инвестиционна среда. Възнаграждението в публичния сектор не е правилно свързано с отговорностите.

               (17)В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Латвия и го публикува в доклада за държавата за 2016 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Латвия през предишните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Латвия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза, чрез осигуряване на принос на равнището на ЕС за бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 3 по-долу.

               (18)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност,
                  9
                като становището му е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Латвия да предприеме следните действия през периода 2016—2017 г.:

               1.Да гарантира, че отклонението от плана за корекции за постиганне на средносрочната бюджетна цел през 2016 и 2017 г. е ограничено до допуснатото отклонение, свързано със системната пенсионна реформа и основната структурна реформа в сектора на здравеопазването. Да намали данъчната тежест за лицата с нисък доход, като осъществи пренасочване на данъчното облагане към имущественото данъчно облагане и данъчното облагане, свързано с околната среда, както и да подобри данъчната дисциплина.

               2.Да подобри адекватността на социалните помощи и да ускори мерките за подпомагане на получателите на тези помощи да намерят и запазят своето работно място, включително чрез по-голям обхват на мерките за активизиране. Да ускори реформата на учебните програми в професионалното образование, да установи с участието на социалните партньори регулаторна рамка за схеми от типа на чиракуването, както и да увеличи тяхното предлагане. Да подобри достъпността, качеството и разходната ефективност на системата за здравеопазване.

               3.Да продължи консолидацията на научноизследователските институти и да осигури стимули за частните инвестиции в иновациите. Да засили предотвратяването на конфликти на интереси и да установи обща правна рамка за всички публични служители. Да увеличи отговорността и публичния надзор на синдиците по несъстоятелността.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 334 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 82 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494

                     (9)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.