               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 409 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Франция за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета по Програмата за стабилност на Франция за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Франция за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета по Програмата за стабилност на Франция за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 22 ноември 2017 г. Комисията също прие Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Франция ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Франция следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката относно икономическата политика за еврозоната, както е посочено в препоръките по-долу, по-специално (1) и (2).

               (3)Докладът за Франция за 2018 г.
                  5
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бяха оценени напредъкът на Франция в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на Франция по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Той включва също така задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който също бяха публикувани на 7 март 2018 г.
                  6
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че във Франция са налице макроикономически дисбаланси. По-специално слабостите произтичат от големия държавен дълг и слабата динамика на конкурентоспособността в условия на нисък ръст на производителността. Рискът от неблагоприятни последици за френската икономика и — предвид нейния мащаб — от отрицателен ефект върху икономическия и паричен съюз е особено голям.

               (4)На 25 април 2018 г. Франция представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (6)[След навременната и трайна корекция на прекомерния дефицит и решението на Съвета от [XX] юни 2018 г. за отмяна на процедурата при прекомерен дефицит понастоящем спрямо Франция се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира постепенно да подобри салдото на консолидирания държавен бюджет от -2,6 % от БВП през 2017 г. до +0,3 % от БВП през 2022 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,4 % от БВП — не се планира да бъде постигната през периода, обхванат от програмата за стабилност. Според програмата за стабилност за 2018 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 97,0 % през 2017 г. до 89,2 % през 2022 г. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен. Същевременно необходимите мерки в подкрепа на планираните цели за дефицита от 2019 г. нататък не са достатъчно конкретни.

               (7)На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Франция да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  9
                не надвишава 1,2 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. В същото време се посочва, че оценката на проекта на бюджетния план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да вземат предвид целта за постигане на фискална позиция, допринасяща за засилването на процеса на възстановяване и за гарантиране устойчивостта на публичните финанси. След оценката от Комисията на стабилността на процеса на възстановяване във Франция, като същевременно се отдава дължимото внимание на предизвикателствата пред неговата устойчивост, извършена в контекста на нейното становище по проекта на бюджетен план на Франция, не е нужно да бъдат взети предвид допълнителни елементи в това отношение. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от значително отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2018 г.

               (8)През 2019 г., с оглед на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП на Франция над 60 % от БВП и прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП от 0,6 %, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи следва да не надвишава 1,4 %, което съответства на годишна корекция на структурното салдо в размер на 0,6 % от БВП, произтичащи от матрицата на изискванията в рамките на Пакта за стабилност и растеж. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. при непроменена политика, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2019 г. и през 2018 г. и 2019 г. взети заедно. Според прогнозите Франция няма prima facie да се съобрази с преходното правило за дълга през 2018 г. и 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че от 2018 г. трябва да се предприемат необходимите допълнителни мерки, за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Би било разумно използването на извънредните приходи за допълнително намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП.

               (9)Равнището на публичните разходи във Франция е най-високото в ЕС. Съотношението на разходите се очаква да достигне 56,0 % от БВП през 2018 г., което е с 10,6 процентни пункта по-високо в сравнение със средното за ЕС. Въпреки че стратегията за консолидация през последните години извлече полза най-вече от намаляването на лихвените проценти и съкращаването на публичните инвестиции, малко вероятно е лихвените ставки да останат ниски в средносрочен план и намаляването на продуктивните инвестиции би могло да навреди на бъдещия икономически потенциал. Прегледите на разходите от 2014 г. насам не доведоха до значителни икономии и повишаването на ефикасността беше ограничено поради липса на подходящи последващи действия и ниско равнище на политическа ангажираност. Последната стратегия за преглед на разходите бе преустановена и ще бъде заменена с Action Publique 2022, чиито принципи са изложени в закона за многогодишното програмиране на публичните финанси за 2018—2022 г. Комитетът за публично действие Comité Action Publique 2022 предстои да изработи пътна карта преди лятото на 2018 г. и да направи анализ на това какви мерки е необходимо да се вземат. Въпреки това, все още не са предложени ясно определени мерки и нови икономии в тази рамка ще бъдат постигнати едва от 2020 г. нататък. Бързото прилагане на мерки за съкращаване на разходите ще подпомогне усилията за преодоляване на сегашните потребности за фискална консолидация в средносрочен план.

               (10)Понастоящем във Франция съществуват едновременно 37 различни пенсионни схеми. Те се отнасят до различни групи работници и функционират съобразно различни набори от правила. Постепенното унифициране на правилата ще подобри прозрачността на системата, ще подобри справедливостта между поколенията и ще улесни мобилността на работната ръка. Хармонизирането на правилата за изчисляване също би допринесло за по-добър контрол на публичните разходи. Въпреки че вече приетите пенсионни реформи се очаква да намалят равнището на публичните пенсионни разходи към БВП в дългосрочен план, по-опростена и по-ефективна пенсионна система ще доведе до допълнителни спестявания и ще помогне за смекчаване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси в средносрочен план. Според неотдавнашно проучване, привеждането в съответствие на различните пенсионни схеми в публичния и частния сектор ще доведе до повече от 5 милиарда евро икономии на публични разходи до 2022 г.

               (11)Равнището на безработицата спадна от 10,4 % през 2015 г. на 9,4 % през 2017 г. и се предвижда да намалее допълнително през следващите години, а равнището на заетостта нарасна до 70,6 % през 2017 г. Въпреки това, условията на пазара на труда за младите хора, нискоквалифицираните работници и хората с мигрантски произход (от първо и второ поколение) все още са по-трудни. През 2016 г. само 54,5 % от хората, родени извън ЕС (на възраст 20—64 години) са били назначени на работа, което е със 17,5 процентни пункта по-ниско от стойността за родените във Франция. Жителите на районите в най-неблагоприятно положение (Quartiers de la politique de la ville), включително на хората с мигрантски произход, продължават да се сблъскват с трудности на пазара на труда. Независимо от мерките, предприети от публичните власти, въздействието на социално-икономическия и мигрантски произход върху учебните резултати е сравнително голямо и възпрепятства интеграцията на пазара на труда. Съществуват също така доказателства за дискриминационни практики на пазара на труда. Ефективна и активна подкрепа на заетостта, включително езиково обучение, интензивни професионални консултации и подкрепа за наемането на работа, и по-решителни действия за борба с дискриминационните практики, са от ключово значение за насърчаването на равните възможности на пазара на труда.

               (12)Приетият през 2016 г. закон за труда, с който се модернизира социалният диалог и се подсигуряват методите за професионално развитие, има за цел да подобри способността на дружествата да се адаптират към икономическите цикли и да намали дела на работещите на временни договори. Въпреки че повече хора биват наемани на работа на безсрочни договори, сегментирането на пазара на труда продължава да бъде предизвикателство и преходът към повече безсрочни форми на заетост следва да бъде насърчаван. В този контекст е важно да се финализира прилагането на текущата амбициозна програма за реформа, която включва приетата неотдавна реформа на трудовото право, планираната реформа на системата за обезщетения при безработица и реформата на системата за професионално образование и обучение, включително чиракуването.

               (13)Постепенното прилагане на мерки за намаляване на данъчната тежест върху труда подобри разходната конкурентоспособност на Франция от 2013 г. насам, но натрупаните загуби от минали години все още не са възстановени. При средна работна заплата през 2016 г. Франция все още има едни от най-високите ставки на социалноосигурителните вноски на работодателите в ЕС като дял от общите разходи за труд. Съществуващите мерки на политиката за намаляване на разходите за труд се очаква да бъдат допълнително укрепени и засилени от 2019 г., обявеното преобразуване на данъчния кредит за повишаване на конкурентоспособността и заетостта (CICE) в едно общо намаляване на социалноосигурителните вноски за работодателите и въвеждането на допълнителни отстъпки за по-ниските заплати за насърчаване на заетостта на нискоквалифицираните работници.

               (14)От 2013 г. насам минималната работна заплата във Франция следва своите правила за индексиране без каквито и да било скокове ad hoc. В резултат на това тя нарасна с по-бавни темпове от референтните заплати (1,23 % през 2017 г. в сравнение с 1,31 % за средната заплата), в контекста на ниска инфлация и слабо увеличение на заплатите. Въпреки че минималната работна заплата е висока в международен мащаб в сравнение със средната работна заплата, разходите за труд при минималната работна заплата са били намалени значително чрез намаления на социалноосигурителните вноски. Тези намаления ще се засилят и ще станат постоянни, считано от 2019 г. Въпреки че индексирането на минималната работна заплата е важно, за да се съхрани покупателната способност на работниците, настоящият механизъм (единствен в ЕС) би могъл да ограничи корекциите на заплатите към променящите се условия, което води до потенциални отрицателни последици за конкурентоспособността. Група от независими експерти ежегодно оценява минималната работна заплата и представя необвързващи становища относно нейното развитие. През 2017 г. групата препоръча преразглеждане на разпоредбата за индексиране, например като я ограничава единствено до индексация, свързана с инфлацията.

               (15)Настоящата система за първоначално професионално образование и обучение не подкрепя в достатъчна степен интеграцията на пазара на труда в частност, тъй като значителна част от учащите се следва направления с ограничени перспективи за заетост. Освен това френските учащи се в областта на професионалното образование и обучение постигат учебни резултати, които са много по-ниски от средното за ЕС, докато тези в общото образование се справят много по-добре. В този контекст за подпомагането на младежката заетост и насърчаване на равните възможности е от съществено значение да се предприемат мерки за насърчаване на чиракуването, което се свързва с по-добри перспективи за заетост, заедно с мерки за подобряване на резултатите в училище. В същото време, също са важни подобряването на достъпа до постоянно обучение за нискоквалифицирани работници и търсещи работа лица и насърчаване постигането на по-висока квалификация, наред с подходящи насоки за обучение. Поради тези предизвикателства, и по-специално поради необходимостта да се подобри управлението на системата, да се осигури приложимост на пазара на труда, качество и достъп до обучение и сигурни преходи на пазара на труда, правителството представи на 27 април 2018 г. проект на закон за реформиране на системата за чиракуване и за продължаващо професионално образование и обучение. Освен това, националната програма за реформи през 2018 г. потвърждава намерението за осъществяване на инвестиционния план за 14 милиарда евро за умения и дава възможност за допълнителна реформа на училищното първоначално професионално образование.

               (16)Като цяло системата за социална закрила дава добри резултати. Неравенството в доходите след трансфери са под средните за ЕС и, въпреки неотдавнашното увеличение, броят на хората, изложени на риск от бедност и социално изключване, остава сравнително нисък. Въпреки това някои групи, по-специално семействата с един родител, хората, които не са родени в ЕС, и хората, живеещи в градски райони в неблагоприятно положение, са изложени на по-висок риск от бедност. Достъпът до подходящо жилищно настаняване за хората, живеещи в условия на бедност, продължава да буди безпокойство. Въпреки неотдавнашните подобрения, в някои области все още има недостиг на социални жилища.

               (17)Въпреки текущите реформи за намаляване на данъчната тежест за дружествата и в подкрепа на продуктивните инвестиции, френската данъчна система продължава да се характеризира с висока степен на сложност, с данъчни разходи, неефикасни данъци и данъци върху производството, които са пречки пред доброто функциониране на бизнес средата. Големият брой данъчни разходи (данъчен кредит, освобождавания, данъчни облекчения) създава допълнителна тежест за предприятията, и по-специално МСП, под формата на увеличени разходи за привеждане в съответствие и несигурност. Това също така създава допълнителни разходи за контрол за данъчната администрация. Данъчните разходи ще се увеличат още повече на брой и стойност по силата на закона за бюджета за 2018 г. и са на път да достигнат 99,8 милиарда евро през 2018 г. (4,5 % от БВП) през 2018 г., в сравнение с 93 милиарда евро през 2017 г. Освен това са били идентифицирани около 192 данъка, носещи малки приходи (по-малко от 150 милиона евро на година), но само много ограничен брой са били премахнати от 2014 г. насам
                  10
               . И накрая, данъците върху производството във Франция са много високи в ЕС
                  11
                (3,1 % от БВП през 2016 г.), те се състоят главно от данъците върху капитала и труда, които дружествата дължат в резултат на участието си в производствена дейност, независимо от техните икономически показатели.

               (18)Пазарните услуги представляват над 50 % от добавената стойност, 40 % от заетостта и 20 % от добавената стойност в промишлеността за производство за износа през 2016 г. Въпреки това, докато конкуренцията на пазара на услуги се отразява на цялата икономика, тя все още е възпрепятствана от нормативните изисквания и административната тежест, които също така възпрепятстват способността на дружествата да се разрастват. Ако са достатъчно амбициозни и изцяло изпълнени, реформите в областта на услугите биха могли да окажат значително положително икономическо въздействие. Като се дава приоритет на усилията за реформа, е важно да се вземе предвид икономическото значение и резултатите на подсекторите на услугите. Подход, основан на показатели, използван за определяне на приоритетните реформи в сектора на услугите, посочва редица бизнес услуги (архитектурни и инженерни дейности, правни и счетоводни дейности, административни и спомагателни услуги), търговията на дребно, хотелиерството и ресторантьорството, здравеопазването. В специфичната област на професионалните услуги законът за растеж, активност и равни икономически възможности („Законът Макрон“) от 6 август 2015 г. намали ограниченията в ограничен брой професии, най-вече юридически професии. Освен това последващите правни актове „разредиха духа“ на закона, което също намалява очакваното въздействие от него. По-нататъшните реформи биха могли да бъдат насочени към определени ограничения за влизане и ограничения за упражняване на дейност (например запазени дейности, ограничения на правото на глас, ограничения на дяловото участие, мултидисциплинарни ограничения и ограничения под формата numerus clausus), които се считат за прекомерни. Реформите за преодоляване на основните пречки пред растежа на дружествата биха могли да включват премахване на праговите ефекти, свързани с критериите, основани на тяхната големина, в нормативните актове, и намаляване на административната тежест за предприятията. На последно място, подобряването на покритието на Франция с високоскоростен широколентов достъп ще предостави на страната по-големи възможности за възползване от цифровата икономика.

               (19)Според сравнителния доклад за европейските иновации резултатите в областта на иновациите на Франция остават под нивото на постиженията на лидерите в областта на иновациите в ЕС, въпреки относително високото равнище на публична подкрепа. По-специално, подобряването на ефективността на схемите за публично подпомагане (включително Crédit d'Impôt Recherche, данъчен кредит за научноизследователска и развойна дейност) ще стимулира по-добри резултати от иновациите. В това отношение резултатите от текущите оценки трябва да спомогнат за въвеждането на подобрения в модела на публичната подкрепа за иновациите. Трансферите на знания между публичните научноизследователски организации и предприятията продължава да бъде предизвикателство и това ограничава търговската експлоатация на резултатите от научните изследвания. В сравнение с други държави от ЕС, резултатите на Франция са ниски в публично-частните съвместни публикации и публичната научноизследователска дейност, финансирана от предприятията. Съществува известен потенциал за укрепване на механизмите за трансфер между академичните среди и промишлеността чрез опростяване на партньорството в областта на научните изследвания и стимулиране на мобилността на изследователите.

               (20) В контекста на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Франция и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г. и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Франция през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Франция, но и степента на тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза за бъдещите решения на държавите членки.

               (21)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му
                  12
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (22)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1—3 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Франция да предприеме следните действия през 2018 и 2019 г.:

               1.Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 1,4 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да осъществи икономии на разходи през 2018 г. и напълно да уточни целите и новите мерки, необходими в контекста на Public Action 2022, за да доведат те до конкретни мерки за икономии на разходи и повишаване на ефективността в бюджета за 2019 г. Постепенното да уеднакви правилата на различните пенсионни режими с цел увеличаване на тяхната справедливост и устойчивост.

               2.Да продължи реформите на системата за професионално образование и обучение, да укрепи неговата адекватност по отношение на пазара на труда и да подобри достъпа до обучение, по-специално за нискоквалифицирани работници и търсещи работа лица. Да насърчи равните възможности и достъпа до пазара на труда, включително на хората с мигрантски произход и хората, живеещи в райони в неблагоприятно положение. Да гарантира, че промените в минималната работна заплата са съгласувани със създаването на работни места и конкурентоспособността.

               3.Да опрости данъчната система, като ограничи използването на данъчните разходи, премахване на неефикасните данъци и намаляване на данъците върху производството, налагани на дружествата. Да намали регулаторната и административната тежест за повишаване на конкуренцията в сектора на услугите и да насърчи растежа на дружествата. Да увеличи усилията за подобряване на резултатите на системата за иновации, по-специално чрез подобряване на ефективността на публичните схеми за подкрепа и засилване на трансфера на знания между публичните научноизследователски институции и предприятията.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 409 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 208 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи без лихвените разходи, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидените от закона увеличавания на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

                     (10)

                        Inspection Générale des Finances (Генерален финансов инспекторат, 2014 г.), Les taxes à faible rendement.

                     (11)

                        Данъците върху производството трябва да се разбират като „други данъци върху производството“ според Евростат (категория D29).

                     (12)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 410 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Хърватия за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Хърватия за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 22 ноември 2017 г. Комисията също прие Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Хърватия ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Хърватия за 2018 г.
                  5
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бяха оценени напредъкът на Хърватия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на Хърватия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Той включва също така задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който също бяха публикувани на 7 март 2018 г.
                  6
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Хърватия все още са налице прекомерни макроикономически дисбаланси, въпреки че намаляват. Слабостите са свързани с все още високите равнища на публичния, частния и външния дълг, деноминирани изцяло в чуждестранна валута. Равнището на необслужваните кредити остава високо, особено за нефинансовите предприятия. Потенциалният растеж на Хърватия продължава да е недостатъчен, за да даде възможност за трайна корекция и като цяло е налице малък напредък в прилагането на мерките на политиката, за да се преодолее хронично ниското използване на работната ръка и бавния растеж на производителността. Конкурентоспособността и инвестициите продължават да бъдат възпрепятствани от ограничителна бизнес среда и разпокъсаността на публичната администрация влияе върху ефективността на обществените услуги.

               (3)На 26 април 2018 г. Хърватия представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за конвергенция за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (5)Спрямо Хърватия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и тя подлежи на правилото за дълга. Като се започне от излишък по консолидирания държавен бюджет от 0,8 % от БВП през 2017 г. програмата за конвергенция за 2018 г. планира номиналното салдо да намалее и достигне дефицит от 0,5 % от БВП през 2018 г. и след това постепенно да се подобри до излишък от 0,5 % от БВП през 2021 г. Планира се средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,75 % от БВП — да остане преизпълнена през целия период на програмата. Според програмата за конвергенция за 2018 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 78,0 % от БВП през 2017 г. на 75,1 % през 2018 г. и да продължи да спада до 65,9 % през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Въпреки това планираните бюджетни цели изглеждат предпазливи. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. се предвижда салдо на консолидирания държавен бюджет от 0,7 % и 0,8 % от БВП съответно през 2018 г. и 2019 г.

               (6)На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Хърватия да поддържа своята средносрочна бюджетна цел през 2018 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо ще се задържи на -0,3 % от БВП през 2018 г. и на -0,6 % от БВП през 2019 г., което остава над средносрочната бюджетна цел. Според прогнозите през 2018 и 2019 г. Хърватия ще изпълни правилото за дълга. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Хърватия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 г. и 2019 г.

               (7)Планираното приемане на ключовото законодателство с цел подобряване на фискалната рамка на Хърватия много закъснява. Пропуски при изготвянето на числово изразените фискални правила ги правят неефективни за планирането на фискалната политика и ролята на Комисията по фискалната политика като независим орган е все още слаба. Все още високото равнище на публичен дълг на Хърватия и нейната експозиция на валутни рискове означава, че практиките за стабилно управление на дълга продължават да бъдат от съществено значение. През 2017 г. функцията по управление на дълга беше укрепена и беше изготвена стратегия за управление на дълга, която изисква редовно актуализиране. Въвеждането на вече приетия данък върху недвижимото имущество беше отложено, без да се посочва дали и кога ще бъде приложено. Поради това постоянните данъци върху недвижимото имущество в Хърватия представляват малък дял от нейните приходи. Постоянен данък върху недвижимото имущество би създал възможност за общо подобряване на предпоставките за растеж в областта на събирането на приходите, като в същото време се гарантира стабилен и предсказуем източник на приходи за местните органи на управление.

               (8)Хърватският пазар на труда продължава да се възстановява през 2017 г. Равнищата на заетост и активност все още остават значително под средното равнище за ЕС, което пречи на потенциалния растеж. Към днешна дата законоустановената възраст за пенсиониране е 62 години за жените и 65 години за мъжете. Сближаването на задължителната пенсионна възраст за двата пола и нейното увеличаване са бавни, като се предвижда пенсионната възраст за двата пола да достигне 67 години едва през 2038 г. В допълнение, възрастните работници могат да се възползват от много възможности за ранно пенсиониране и пенсионната система включва редица специални пенсионни схеми, предоставящи по-благоприятни условия за пенсиониране. Отговорностите за полагане на грижи на жените допринасят за ниското им участие на пазара на труда. Произтичащата от това ниска средна продължителност на професионалния живот води до ниска адекватност на настоящите и бъдещите пенсии и до риск от бедност сред хората в напреднала възраст. Обявените мерки за насърчаване на по-дълъг трудов живот все още не са изпълнени.

               (9)Въпреки че структурата на социален диалог в Хърватия е налице, понастоящем взаимодействието между органите и заинтересованите лица в процеса на подготвяне на политиката е ограничено и в повечето случаи се свежда до предоставянето на обратна информация в писмена форма за предлаганите от правителството мерки. Освен това, фрагментирането на профсъюзите ограничава техния общ капацитет за участие в социалния диалог.

               (10)Въпреки неотдавнашните подобрения, делът на населението, изложено на риск от бедност или социално изключване, остава висок, с ясно изразени териториални различия между отделните държави. Възрастните хора, лицата с ниска квалификация и хората с увреждания са особено засегнати. Системата за социална закрила се характеризира със слабости по отношение на нейната ефективност и справедливост. Социалноосигурителните обезщетения имат ограничен капацитет за намаляване на бедността. Липсата на координация между институциите и по-ниският фискален капацитет на по-бедните органи на местно управление води до неравномерно предоставяне на социалноосигурителни обезщетения.

               (11)Резултатите на Хърватия са под средните за ЕС при инвестициите в образование, образованието и грижите в ранна детска възраст, основните умения, завършването на висше образование и приложимостта спрямо пазара на труда на професионалното образование и обучението в рамките на образованието. Хърватия започна изпълнението на редица реформи, очертани в стратегията за образование, наука и технологии. Вероятно реформата на учебните програми ще има положителен ефект върху качеството на образованието на Хърватия, ако се прилага в пълна степен и в съответствие с другите действия, посочени в стратегията. Приложимостта за пазара на труда на професионалното образование и на програмите за обучение изглежда ограничено, както може да се предположи от факта, че повече от половината от регистрираните безработни са завършили професионално образование и обучение. За подобряване на идентифицирането на потребностите от умения е необходима по-добра координация между публичните органи и работодателите. Системата за образование за възрастни, която има за цел да подпомогне приобщаването на пазара на труда, се характеризира с голям брой доставчици, неравномерно разпределени в цялата страна, както и програми за обучение, които не са подложени на подходяща оценка. Участието в образованието за възрастни и образователните програми, предлагани като част от мерките за активна политика на пазара на труда, са критично слаби.

               (12)Териториалната разпокъсаност на публичната администрация на Хърватия и широкото разпределение на компетентностите между различните нива на управление се отразяват негативно на ефикасността на предоставянето на обществени услуги и на публичните разходи. Множество малки местни органи нямат адекватен финансов и административен капацитет за предприемане на децентрализирани функции. Показателите за ефективността на публичната администрация показват резултати под средното за ЕС равнище, което пречи на определянето и прилагането на обществените политики, както и на по-ефективното използване на европейските структурни и инвестиционни фондове. Планираното намаляване на броя на местните клонове на централната администрация и рационализирането на системата на държавните агенции отново бяха отложени. Липсата на съгласуваност на рамките за определяне на заплатите в публичната администрация и обществените услуги пречи на равното третиране и на правителствения контрол над разходите за заплати в публичния сектор. Заплануваното законодателство за тяхното хармонизиране отново беше отложено до средата на 2018 г. Органите са предприели първите стъпки за интегриране на някои функции между болници, с цел да се подобри ефективността на предоставянето на услуги и достъпът до здравни грижи. Въпреки това, неефективен модел на финансиране на здравната система води до натрупване на дългове, свързани по-специално с болничните грижи.

               (13)Все още значително е присъствието на държавните предприятия в икономиката. Мерките за подобряване на тяхното управление напредват бавно и продължават да функционират при ниски нива на производителност и рентабилност. Приемането на ново законодателство, уреждащо управлението и изваждането от употреба на държавни активи, отново бе отложено, което оказва отрицателно влияние върху напредъка на ключовите мерки на политиката, насочени към отварянето на държавните предприятия за частен капитал и задействането на други активи.

               (14)През ноември 2017 г. бе финализиран независим преглед на качеството на активите на Хърватската банка за възстановяване и развитие. Като се има предвид значението на банката за изпълнението на финансовите инструменти на ЕС и на Плана за инвестиции за Европа, както и нейната нарастваща ангажираност в прякото отпускане на заеми, констатациите на прегледа следва да се използват за укрепване на надзорната и регулаторната рамка и управлението на банката.

               (15)Административната тежест и парафискалните такси продължават да се отразяват негативно на бизнес средата. Намаляването на административната тежест напредва с постоянни, но бавни темпове. Намаленията на парафискалните такси са ограничени и прозрачността е малка, тъй като не са били извършени нито редовното актуализиране на регистъра, нито оценките на въздействието на планираните съкращения.

               (16)Планът за действие за борба с корупцията за периода 2017—2018 г. трябва да бъде изцяло изпълнен, за да допринесе за постигането на целите на стратегията за борба с корупцията за периода 2015—2020 г. Няколко ключови елементи се нуждаят все още от подобрения, особено оповестяванията на активи и конфликти на интереси, повишаването на осведомеността относно каналите за подаване на сигнали, и осъществяване на ефективен контрол на рисковете във връзка с обществените поръчки, които продължават да са уязвими по отношение на корупцията поради големия дял на вътрешното договаряне от страна на държавните предприятия.

               (17)Рестриктивните разпоредби по отношение на пазарите на стоки и услуги, особено голям брой крайно регулирани професии представляват пречка за конкуренцията. Облекчаването на регулирането е бавно в условията на силна съпротива от страна на заинтересованите групи.

               (18)Дългите съдебни производства и значителното изоставане продължават да оказват отрицателно влияние върху качеството и ефективността на съдебната система и впоследствие на бизнес средата. Наблюдаваното намаление в забавянето се дължеше главно по-скоро на факта, че се образуват по-малко нови дела, отколкото на по-бързото разрешаване на споровете. Въпреки подобренията, комуникацията по електронен път при съдебни спорове и производства по несъстоятелност не се използва в достатъчна степен.

               (19)Налице са някои целенасочени усилия за реформа на националната система за наука и иновации благодарение на изграждането на стратегия на Хърватия за интелигентна специализация. Отговорностите на политиката в подкрепа на науката и иновациите изглеждат некоординирани, което отслабва изпълнението на стратегията на политиката. По подобен начин големите университети разполагат със силно разпокъсани структури на управление и строги административни правила. Сътрудничеството между научноизследователските институции и стопанския сектор е слабо. Липсва системно наблюдение и оценка на въздействието на прилаганите понастоящем политики в областта на научните изследвания и иновациите, което е пречка за правилното определяне на приоритетите. Системата за висше образование би могла да се ползва от стимули за насърчаване на качеството и адекватността на пазара на труда.

               (20)В контекста на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Хърватия и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2018 г. и на националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Хърватия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Хърватия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

               (21)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2018 г. и становището му е, че се очаква Хърватия да спази Пакта за стабилност и растеж.

               (22)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Хърватия да предприеме следните действия през 2018 и 2019 г.:

               1.Да укрепи фискалната рамка, включително чрез укрепване на мандата и независимостта на Комисията по фискалната политика. Да въведе постоянен данък върху недвижимото имущество.

               2.Да предприеме мерки за възпиране на ранното пенсиониране, да ускори прехода към по-високата законоустановена пенсионна възраст и да приведе в съответствие разпоредбите за пенсионното осигуряване за определени категории работници с правилата на общата схема. Да изпълни реформата на системата за образование и обучение, за да се подобри нейното качество и приложимост на пазара на труда както за младите хора, така и за възрастните. Да консолидира социалните обезщетения и да подобри капацитета им за намаляване на бедността.

               3.Да намали териториалната разпокъсаност на публичната администрация, да рационализира функционалното разпределение на компетенциите и да засили капацитета за разработване и прилагане на публични политики. В консултация със социалните партньори да въведе хармонизирани рамки за определяне на заплатите в цялата публична администрация и обществените услуги.

               4.Да подобри корпоративното управление на държавните предприятия и да ускори продажбата на държавни предприятия и на непроизводствени активи. Да намали значително тежестта върху предприятията, произтичаща от парафискални такси и от тежки административни и законодателни изисквания. Да стимулира конкуренцията в сектора на услугите за предприятията и регулираните професии. Да намали продължителността на съдебните процедури и да подобри комуникацията по електронен път в съдилищата.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 410 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 209 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 424 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Словакия за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета по Програмата за стабилност на Словакия за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Словакия за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета по Програмата за стабилност на Словакия за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията също прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Словакия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Словакия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката относно икономическата политика за еврозоната, както е посочено в препоръките по-долу, по-специално (1).

               (3)Докладът за Словакия за 2018 г.
                  4
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Словакия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Словакия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 25 април 2018 г. Словакия представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и програмата си за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (6)Спрямо Словакия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира да подобри номиналния дефицит до 0,8 % от БВП през 2018 г. и после постепенно до 0,0 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — се очаква да бъде постигната през 2020 г. Според програмата за стабилност за 2018 г. съотношението на консолидирания държавен дълг спрямо БВП се очаква постепенно да намалее от 49,3 % през 2018 г. до 43,3 % към 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Същевременно необходимите мерки в подкрепа на планираните цели за дефицита от 2019 г. нататък не са съвсем конкретни. Бюджетът включва неопределена категория разходи, наречени бюджетни резерви, които представляват немалък дял (0,7 % от БВП) и могат да бъдат използвани за ad hoc операции, като така намаляват предсказуемостта на изпълнението на бюджета.

               (7)На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Словакия да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  7
                не надвишава 2,9 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,5 % от БВП. В същото време се посочва, че оценката на проекта на бюджетния план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да вземат предвид целта за постигане на фискална позиция, допринасяща за засилването на процеса на възстановяване и за гарантиране устойчивостта на публичните финанси. След извършената от Комисията оценка на стабилността на процеса на възстановяване в Словакия, като същевременно се отдава дължимото внимание на предизвикателствата пред неговата устойчивост, не е нужно да бъдат взети предвид допълнителни елементи в това отношение. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от съществено отклонение от тази препоръка през 2018 г.

               (8)През 2019 г., с оглед на прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП на Словакия от 1,2 %, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи следва да не надвишава 4,1 %, което съответства на корекция на структурното салдо в размер на 0,5 % от БВП, произтичаща от матрицата с изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж. При непроменени политики за Словакия съществува риск от съществено отклонение от изискването за 2019 г., поради отклонението общо за 2018 г. и 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че от 2018 г. трябва да се предприемат необходимите мерки, за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)Публичните финанси на Словакия все още са изправени пред рискове в дългосрочен план. Разходите за здравеопазване продължават да представляват риск за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, а увеличаването на ефективността на разходите за здравеопазване на Словакия продължава да бъде предизвикателство. В дългосрочен план, публичните разходи за здравеопазване се предвижда да нараснат с 1,2 процентни пункта от БВП, над средното очаквано увеличение от 0,9 процентни пункта за ЕС. По отношение на пенсионната система се наблюдава постепенно подобряване на нейната устойчивост в дългосрочен план поради автоматичното повишаване на пенсионната възраст, което доведе до намаляване в дългосрочен план на прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението.

               (10)Въпреки че бяха предприети някои стъпки за подобряване на разходната ефективност на системата на здравеопазването, по-специално чрез прилагането на прегледа на ефективността на разходите, потенциалът за рационализиране на използването на ресурсите продължава да е значителен. Плановете за широкообхватна реформа на здравеопазването, позволяваща рационализиране на услугите, по-добро управление на ресурсите на болниците и по-ефективна система за здравеопазване, не дават никакви признаци на напредък. Потреблението на болнични услуги продължава да е високо, с голям процент на хоспитализация за хроничните заболявания и процент на погасяване над средния за ЕС, съчетани с относително нисък процент на заетост на легловата база. Въпреки че укрепването на сектора на първичната лекарска помощ може да намали голямата тежест за болниците, системата страда от недостиг на общопрактикуващи лекари — положение, което се утежнява от неравномерното им географско разпределение. Данните за възрастовия състав на общопрактикуващите лекари поражда загриженост и за осигуряването на лекари в бъдеще. Накрая, няколко разпоредби, насочени към подобряване на ефективността на разходите на системата на здравеопазването, като например пълното въвеждане на система за плащания, основана на диагностично свързани групи, и ефективното привеждане в действие на система за електронно здравеопазване са все още на етапа на разработване. Те вероятно ще се изправят пред нови предизвикателства в бъдеще, свързани с нови забавяния и с внедряването.

               (11)Данъчните приходи се увеличават на фона на бърз икономически растеж и се полагат усилия за подобряване на спазването на данъчното законодателство и премахване на голямата разлика между потенциалните и реално събраните приходи от данък добавена стойност в Словакия. Докато данъчните стимули за насърчаване на научноизследователската и развойната дейност бяха увеличени, данъчното облагане на недвижимото имущество остава слаб източник на приходи. Непрекъсната програма на прегледите на разходите за всички основни области на публичните разходи се оказва ефикасен и стриктен инструмент за подобряване ефективността на държавните разходи.

               (12)Положителното развитие на пазара на труда продължава, белязано от нарастваща заетост и исторически ниски нива на безработица. Независимо от това процентът на дългосрочната безработица продължава да бъде един от най-високите в ЕС, като засяга особено групите в неравностойно положение, като например нискоквалифицираните работници, младите хора и маргинализираните роми. В резултат на подобряването на условията на пазара на труда, започнаха да се появяват данни за недостиг на квалифицирана работна ръка в някои сектори на икономиката. Проявяват се регионални различия на пазара на труда — по-висока е безработицата в източната част на Словакия, а недостигът на работна ръка е концентриран в западната част на страната. Словакия започна да прилага плана си за действие относно интеграцията на дълготрайно безработните, подкрепен от Европейския социален фонд. Планът представя персонализирани услуги, социални консултации и нова система за основно профилиране. Прилагането му обаче все още не е довело до каквито и да било структурни промени. Продължават да съществуват празнини в сътрудничеството с частни партньори и неправителствени организации с цел облекчаване на натовареността на обществените служби по труда, докато персонализираните консултации са на ранен етап. Освен това общото сегментиране на дългосрочно безработните не изпълнява напълно ролята си на инструмент за последващо насочване на мерки за активизиране. Бяха засилени обучението и програмите за преквалификация, но те са все още недостатъчни и тяхното насочване към дългосрочно безработните и групите в неравностойно положение остава ограничено. Освен това участието на възрастни в обучението остава много ниско и възможностите за втори шанс за образование за групите в неравностойно положение са недостатъчно развити. Критериите за допустимост за обезщетенията за безработица са строги и продължителността на периода на изплащане на обезщетенията е кратък. В резултат на това краткосрочно безработните, получаващи обезщетения за безработица, са слабо обхванати.

               (13)Разликите между жените и мъжете по отношение на заетостта и на заплащането са доста над средните за ЕС. Ниският дял на заетост сред жените в детеродна възраст е отражение на дългия родителски отпуск, който рядко се ползва от мъжете; той е съпроводен с ниски равнища на ползване на гъвкаво работно време и ограничена достъпност и достъп до детски заведения. Особено за деца на възраст под три години, процентите на записване в детските заведения са изключително ниски.

               (14)Образователната система не допринася в достатъчна степен за социално-икономическото развитие на Словакия, и е недостатъчно финансирана на всички равнища. Качеството на образователните резултати, участието на ромите в приобщаващото общо образование и ефективната интеграция на учениците от среда в неравностойно социално-икономическо положение в образованието и обучението са неотложни предизвикателства. Образователните резултати и равнището на основните умения остават слаби по международните стандарти и върху тях голямо въздействие оказва социално-икономическото положение на учащите. Равнището на преждевременното напускане на училище е ниско, но нараства и в процента на преждевременно напусналите се проявяват регионални различия. Въпреки плановете за ежегодно увеличаване на заплатите на учителите с 6 % до 2020 г., учителската професия продължава да бъде непривлекателна, отчасти поради ограниченото първоначално обучение и ограничените възможности за професионално развитие. Изпълнението на мерките за увеличаване на участието на ромските ученици в приобщаващото общо образование е изключително слабо, поради недостатъчната финансова подкрепа и мониторинг, както и недостатъчното обучение на учителите по междукултурната проблематика.

               (15)Публичната администрация все още не е достатъчно ефективна и е обременена от проблеми, породени от слабото междуведомствено сътрудничество и слабата политическа неутралност на държавната служба. Прилагането на Закона за публичната служба бавно набира скорост, но неговото влияние върху подобряването на управлението на човешките ресурси все още не е осезаемо. По отношение на управлението на средствата на ЕС, административният капацитет и ефективността са все още ограничени и текучеството на персонала все още е високо, като отчасти е свързано с политическия цикъл. Този въпрос все пак се решава чрез засилване на координиращата роля на кабинета на заместник министър-председателя, който действа като стабилизиращ фактор за приемствеността и институционалния опит в прилагащите организации.

               (16)Европейските структурни и инвестиционни фондове са от основно значение за справяне с ключовите предизвикателства за подобряване на конкурентоспособността, растежа и работните места в Словакия. Словакия претърпя загуба в размер на 26 милиона евро, предназначени за финансиране на научни изследвания и иновации през 2017 г., предимно поради проблеми при прилагане на критериите за подбор и при избора на оценители, както бе потвърдено от извършените проверки. Ако не се вземат съответните мерки за ускоряване на изпълнението, съществува висок риск и друга част от средствата да бъдат загубени. Въпреки че процентът на избраните проекти вече надхвърля половината от общия размер на отпуснатите средства за настоящия период на програмиране, изпълнението на място доведе до плащания към бенефициентите в размер само на 11 % от отпуснатите средства.

               (17)Ниската ефективност на публичната администрация намира отражение и в други сектори, включително енергетиката и околната среда. Нивата на рециклиране са много ниски и качеството на въздуха си остава сравнително ниско. Устойчивото управление на горите става все по-актуално предизвикателство. Енергийният сектор страда от свръхрегулирането и енергийните политики не са напълно в съответствие с целите на ЕС в областта на климата и енергетиката.

               (18)Словакия е предприела важни стъпки за постигането на добре функционираща система за обществени поръчки. Бяха положени усилия да се въведат качествени критерии за възлагане. През октомври 2018 г. следва да бъдат въведени задължителни електронни инструменти за провеждане на процедури за възлагане на обществени поръчки. Макар и не напълно ефикасни, извършени са всеобхватни предварителни проверки на всички проекти, финансирани по линия на европейските социални и инвестиционни фондове. Въпреки това все още не са постигнати задоволителни резултати в областта на вътрешния контрол, прозрачността, цифровизацията, професионализацията и обществените поръчки от стратегическо значение. Това е отразено в резултатите на Словакия, свързани с антиконкурентните практики, които остават малко над средното за ЕС равнище, въпреки някои подобрения. Освен това все още са налице само ограничени признаци на ангажираност в борбата с корупцията. Повече от половината от предприятията смятат, че корупцията е широко разпространена при процедурите за обществени поръчки, управлявани от национални органи.

               (19)Корупцията, сложните административни процедури, прекалено многобройните и бързо променящи се правила за стопанската дейност и лошото качество на регулаторните органи в голяма степен влияят върху качеството на бизнес средата в Словакия. Макар Словакия да е загубила някои позиции в международен аспект, тя е установила редица мерки за подобряване на качеството на бизнес средата и за стимулиране на инвестициите. Словакия също така укрепи своята рамка за оценка на регулаторното въздействие, като разшири нейния обхват през последните години. И накрая, наскоро е приета една нова стратегия за по-добро регулиране. Все още съществуват значителни регулаторни пречки в сектора на бизнес услугите, в които нивата на рестриктивност са по-високи от средните за ЕС за архитекти, инженери, данъчни консултанти, адвокати, патентни представители, агенти на недвижими имоти и екскурзоводи. Препоръки за преодоляване на регулаторните пречки бяха направени в съобщението на Комисията от януари 2017 г.
                  8
               . Словакия обаче не е докладвала за постигнат напредък в справянето с тези ограничения.

               (20)Като цяло не е постигнат напредък в засилването на борбата с корупцията. Индексът за възприятие на корупцията остава висок и случаите на наказателно преследване на такива престъпления намаляха допълнително. Нагласите по отношение на борбата с корупцията са се влошили още повече след убийството на разследващ журналист и неговите разкрития относно широк кръг от случаи на корупция по високите етажи. Делът на делата на високо равнище, по които е проведено наказателно производство, е изключително нисък. Все още не е решен въпросът с липсата на отчетност на полицията и прокурорите и това възпрепятства борбата срещу корупцията и разследванията на чувствителни дела за корупция.

               (21)Подобряването на ефективността на съдебната система, включително на независимостта, продължава да бъде предизвикателство за Словакия, въпреки известното подобряване на ефективността. Независимостта на съдебната власт все още буди безпокойство, включително процесът на назначаване на съдии на всички равнища на съдебната система.

               (22)Въпреки че насърчаването на иновациите може да стимулира конкурентоспособността и да улесни прехода към икономика, основана на знанието, капацитетът за иновации на Словакия продължава да е умерен, с много слаб интензитет на научноизследователската и развойната дейност (0,40 % от БВП през 2016 г.). Въпреки че страната разполага с голям средно- и високотехнологичен производствен сектор, многонационалните предприятия с господстващо положение показват до момента само ограничен интерес към провеждане на научноизследователска и развойна дейност и делът на малките и средните предприятия, осъществяващи вътрешни иновации, през 2016 г.
                   е значително по-нисък в Словакия (13,9 %), отколкото в ЕС като цяло (28,8 %).

               (23)Публичните инвестиции в областта на научните изследвания и иновациите се увеличиха значително между 2009 и 2015 г., което се дължи на използването на европейските структурни и инвестиционни фондове. Пълният потенциал на тези инвестиции не е реализиран поради неефективност в научноизследователската среда на Словакия. Въпреки засилената роля на Службата на заместник министър-председателя за координацията на научните изследвания, развойната дейност и иновациите, цялостното управление на политиката в тази област е слабо. Фрагментираният характер на системата и слабата управленска рамка, където отговорностите са разделени между няколко министерства и изпълнителни агенции, които често са слабо съгласувани, води до редовно отлагане на реформите. Мерките за насърчаване на трансфера на знания, за засилване на капацитетите за научни изследвания в промишлеността, както и за подобряване на сътрудничеството между предприятията и академичните среди, напредват бавно.

               (24)В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словакия и го публикува в доклада за страната от 2018 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г. и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Словакия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (25)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му
                  9
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Словакия да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

               1.Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 4,1 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,5 % от БВП. Да осъществи мерки за увеличаване на разходната ефективност на системата на здравеопазването и да разработи по-ефективна стратегия за работната сила в областта на здравеопазването.

               2.Да засили мерките за активизиране и за повишаване на квалификацията, включително насочено към качеството на обучението и индивидуализираните услуги за групите в неравностойно положение, по-специално чрез изпълнение на плана за действие за дългосрочно безработните. Да насърчава заетостта на жените, по-конкретно чрез разширяване на достъпни, качествени грижи за децата. Да подобрява качеството и приобщаващия характер на образованието, включително като увеличи участието на ромските деца в общото образование от ранна детска възраст.

               3.Да увеличава използването на критерии, свързани с качеството и разходите през жизнения цикъл, при възлагането на обществени поръчки. Да води борба с корупцията, включително чрез осигуряване на прилагането на съществуващото законодателство, както и чрез повишаване на отчетността на равнището на полицията и прокуратурата. Да подобрява ефективността на съдебната система, по-специално чрез гарантиране на независимостта при процедурите за назначенията в съдебната система. Да намалява фрагментацията на публичната система за научни изследвания и да стимулира иновациите в бизнеса, включително за малките и средните предприятия.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 424 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 223 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

                     (8)

                        COM(2016) 820 final

                     (9)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 405 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Германия за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Германия за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Съветът надлежно взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 22 ноември 2017 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Германия ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Германия следва да гарантира пълното и своевременното изпълнение на препоръката относно икономическата политика за еврозоната в съответствие с препоръки 1 и 2 по-долу.

               (3)Докладът за Германия
                  5
                за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Германия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Германия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 7 март 2018 г
                  6
               . Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Германия са налице прекомерни дисбаланси. По-специално, продължаващият голям излишък по текущата сметка има трансгранично значение и отразява понижено равнище на инвестициите спрямо спестяванията в частния и публичния сектор. Излишъкът по текущата сметка, който до голяма степен е с държави извън ЕС, леко намаля от 2016 г. насам и се очаква постепенно да спадне поради нарастване на вътрешното търсене през следващите години, като същевременно остане на рекордно високо ниво през прогнозния период. Въпреки че понастоящем се преминава към растеж, обусловен в по-голяма степен от вътрешното търсене, потреблението и инвестициите остават ограничени като дял от БВП, независимо от благоприятните циклични и финансови условия и нуждите от инфраструктурни инвестиции, за които има фискално пространство. Въпреки че бяха предприети редица мерки за укрепване на публичните инвестиции, тези усилия все още не са довели до устойчива тенденция към повишаване на публичните инвестиции като дял от БВП. Постигнатият напредък по изпълнението на препоръките в други области също е ограничен.

               (4)На 30 април 2018 г. Германия представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (6)Спрямо Германия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и тя подлежи на правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира бюджетен излишък между 1 и 1 ½% от БВП през периода 2018—2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — продължава да се спазва с марж през целия период на програмата. Съгласно програмата за стабилност съотношението държавен дълг/БВП се очаква да намалее постепенно до 53 % през 2021 г. Макар в програмата за стабилност да се изброяват и описват редица мерки, предвидени в коалиционното споразумение от март 2018 г., възлизащи като цяло на около 1½% от БВП за периода 2018—2021 г., те все още не са включени в прогнозите на програмата за стабилност, тъй като те все още не са приети. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози, който не е потвърден от независим орган, е реалистичен
                  9
               . Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от около 1,2 % от БВП през 2018 г. и 1,0 % от БВП през 2019 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Очаква се консолидираният държавен дълг да продължи да намалява устойчиво. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Германия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 г. и 2019 г. Същевременно, придържайки се към средносрочната цел, остава възможност да се използва фискалната и структурната политика, за да постигне устойчива възходяща тенденция в публичните и частните инвестиции, по-специално за образование, научни изследвания и иновации.

               (7)Реалните публични инвестиции силно се увеличиха през периода 2015—2017 г. Тази тенденция отразява усилията на правителството за засилване на инвестициите. Публичните инвестиции, оценени на 4 % от БВП, се увеличават, но като дял от БВП увеличението е все още скромно, а на общинско равнище остава значително забавяне. Публичният капитал продължава да намалява като дял от БВП, което се дължи на отрицателните нетни инвестиции на общинско равнище (около 6 милиарда евро годишно през периода 2010—2016 г.). За да се навакса изоставането на общинско равнище ще са нужни допълнителни годишни публични инвестиции в размер на 0,3 % от БВП през следващото десетилетие. Инвестициите като процент от основния капитал в сектор „Държавно управление“ и публичните инвестиции, изразени като процент от публичните разходи, са под средните за еврозоната. През 2017 г. започна работа агенция за услуги, създадена в подкрепа на публичните инвестиции на общинско равнище, но са необходими допълнителни мерки за наваксване на изоставането в инвестициите. Заедно с благоприятната бюджетна позиция това показва, че е налице възможност за увеличаване на инвестициите на всички равнища на управление, особено на регионално и общинско равнище.

               (8)Публичните разходи за образование останаха 4,2 % от БВП през 2016 г., което е под средното за ЕС равнище от 4,7 %. Разходите за образование и научни изследвания останаха 9,0 % от БВП през 2016 г., което е под националната цел от 10 %. Това съответства на недостиг на инвестиции в размер на около 33 милиарда евро. Макар разходите за образование да са се увеличили в реално изражение, остава значително изоставане в областта на инвестициите. Същевременно поради предизвикателства, като все по-големият брой студенти, недостигът на учители и по-нататъшното разширяване на образованието и грижите в ранна детска възраст ще продължава да има нужда от подходящо публично финансиране. Допълнителните разходи за образование и научни изследвания и иновации са изключително важни за потенциалния растеж на Германия.

               (9)Цифровизацията на германската икономика напредва бавно и страната е изправена пред значителни предизвикателства. Очевидно съществува цифрово разделение между градските и селските райони по отношение на покритието с бърз интернет (достъп от следващо поколение до 30 Mbit) (само 54 % в селските райони). Германия изостава в разгръщането на широколентов достъп с много голям капацитет (> 100 Mbits). Само малка част от територията на Германия (7,3 %) е покрита от висококачествени оптични кабелни мрежи за достъп, в сравнение със средната стойност за ЕС от 26,8 %. Вместо това, модернизирането на съществуващите медни кабелни мрежи (векториране) продължи да бъде предпочитаното технологично решение на доминиращия заварен оператор. Много от услугите се основават на високоскоростна свързаност и през 2017 г. 25,3 % от германските предприятия са считали своите интернет връзки за прекалено бавни спрямо действителните им нужди. Липсата на такава връзка пречи на инвестициите, особено от малките и средните предприятия, много от които са разположени в селските и крайградските райони. Резултатите при цифровите публични услуги и електронното здравеопазване също са под средните за ЕС.

               (10)Инвестициите на предприятията в научноизследователска и развойна дейност се увеличават и Германия е близо до постигането на целта си от стратегията „Европа 2020“ по отношение на интензитета на научноизследователската и развойна дейност. Въпреки това инвестициите се съсредоточават все повече в големите предприятия и средно/високотехнологичното производство, а приносът на малките и средни предприятия намалява. Бяха предприети редица мерки за укрепване на предприемаческата дейност, по-специално чрез привличане на частни инвестиции в рисков капитал. Германският пазар на рисков капитал продължава обаче да е по-слабо развит, отколкото тези на други международни лидери в областта на иновациите.

               (11)Въпреки някои подобрения през последните години данъчната система на Германия продължава да бъде неефикасна, по-специално защото е сложна и възпрепятства процеса на вземане на решения, например относно инвестициите, финансирането и участието на пазара на труда. Германия поставя относително силен акцент върху преките данъци, за да повиши приходите, но е налице потенциал за намаляване на влияещото отрицателно пряко данъчно облагане или за преминаване към по-малко отрицателни данъци, като тези върху имуществото, наследството и потребление. Равнищата на данъците и осигурителните вноски върху доходите от трудови правоотношения бяха шестите по големина в ЕС през 2015 г. Цената на капитала и средната ефективна ставка на корпоративния данък, която се различава в отделните региони, са сред най-високите в ЕС (28,2 % в съвкупно изражение за страната, в сравнение с 20,9% средно за ЕС). Поради взаимовръзката между корпоративния подоходен данък, местния занаятчийски данък и данък „солидарност“, системата за корпоративно данъчно облагане е сложна, изисква много големи административни разходи и пречи на равнището и местоположението на инвестициите. Освен това корпоративният данък се отразява отрицателно на решенията за финансиране и е със склонност към задлъжняване. Този склонност е седмата по големина в ЕС. Намаляването на капиталовите разходи за собствен капитал могат да укрепят частните инвестиции и относително недостатъчно развития пазар на рисков капитал. Освен това разпоредбите за пренасяне на загуби остават относително строги, като ограничават сумите до 60 % от облагаемия доход за дадена година.

               (12)Регламентирането в Германия все още е много ограничаващо, особено що се отнася до услугите за предприятията, регулираните професии и административните формалности във връзка с трансграничното предоставяне на услуги. Основните ограничения се отнасят до, наред с другото, правната форма и капиталовото участие. Броят на навлизащите и напускащите пазара предприятия в основните сектори на услугите за предприятията, като например правните, счетоводните, архитектурните и инженерните дейности е под средния за ЕС, а брутните оперативни ставки в тези сектори са над средното равнище, което предполага по-слаб конкурентен натиск. Поради ролята на услугите като междинни производствени фактори не толкова ограничителното регулиране на услугите повишава производителността в отрасли на пазара надолу по веригата, прибягващи интензивно до услуги.

               (13)Функционирането на пазара на труда в Германия бе много солидно. Безработицата спадна до рекордно ниските 3,6 % през четвъртото тримесечие на 2017 г., а заетостта достигна 79,8 %. Равнището на младежката безработица (6,7 % през 2017 г.) е сред най-ниските в ЕС. Германия изпитва все по-голям недостиг на квалифицирана работна ръка, докато потенциалът на пазара на труда на някои групи продължават да не се използва недостатъчно. Сред най-високите в ЕС е делът на лицата, работещи на непълно работно време, по-специално жените и лицата с мигрантски произход и с отговорности за полагане на грижи. За жените сред възловите фактори е демотивацията да работят повече часове в съчетание с липсата на достатъчно детски заведения и целодневни училища. Специфичните данъчни правила, по-специално за втория работещ член на домакинството и за работниците с ниски заплати, както и блокиращите ефекти на прага от 450 евро възнаграждение за мини-работните места още повече обезкуражават лицата да работят повече часове. В Германия данъчната тежест е сред най-високите за нископлатените работници, повечето от които са жени. Големият процент жени, работещи на непълен работен ден, се придружава от една от най-големите разлики между половете в заетостта на непълно работно време в ЕС (37,5 % спрямо 23,1 % средно за ЕС). Това допринася за голямата разлика в заплащането между жените и мъжете в Германия.

               (14)Номиналният растеж на заплатите остана умерен през 2017 г. — 2,4 %, въпреки рекордно ниската безработица и многобройните свободните работни места. Този сравнително нисък процент се дължи отчасти на бавното нарастване на производителността в услугите, ниската степен на покритие на колективното договаряне в някои сектори и намаляването на структурната безработица. Реакцията след повишаването на инфлацията бе ограничена, като реалният растеж на заплатите отбеляза спад от 1,8 % през 2016 г. на 0,7 % през 2017 г. Колективните споразумения от началото на 2018 г. могат да доведат до известно ускоряване в растежа на заплатите и развитията в тази област заслужават да бъдат наблюдавани. Делът на лицата с ниски доходи продължава да е голям и е налице възможност да се увеличи броят на работните часове в децилите с по-ниско заплащане. Нарастващата имиграция не пречи на растежа на заплатите в сегментите с по-ниско заплащане. Въвеждането на задължителна обща минимална работна заплата през 2015 г. и нейното последващо повишение през 2017 г. увеличи най-ниските заплати. В текущия кръг от преговорите за работната заплата, освен върху увеличенията на заплатите, социалните партньори са съсредоточават върху гъвкавостта на работното време.

               (15)Германия разполага като цяло със солидна система за социална закрила. При все това, процентът на застрашените от бедност за населението като цяло се е повишавал неотклонно от 2005 до 2015 г. (16,7 %), преди тази тенденцията леко да се обърне през 2016 г. Неравнопоставеността по отношение на доходите също започна да спада през 2015 г., като показва умерено намаление на съотношението S80/S20, благодарение на подобрение в доходите на домакинствата с по-ниски доходи. Отбелязаното напоследък подобрение на бедността сред работещите през 2016 г. също бе слабо и от него се възползваха само мъжете.

               (16)Германия може да подобри връзката на възрастните работници с пазара на труда, което ще увеличи доходите на възрастните хора, ще стимулира потенциалния БВП, ще помогне за адаптирането към напрежението на пазара на труда и ще намали необходимостта от буферни спестяване за старост. Понастоящем рисковете за фискалната устойчивост са слаби, което се дължи до голяма степен на относително големия първичен излишък. Въпреки това, според доклада относно застаряването от 2018 г. очаква се в Германия увеличенията на разходите за пенсии да са едни от най-големите в ЕС до 2070 г. Достигайки 17,6 % през 2016 г., рискът от бедност сред хората в напреднала възраст (т.е. над 65) бе над средното за ЕС равнище от 14,7 %. Бъдещото влошаване на адекватността на пенсиите в задължителния първи стълб се очаква да увеличи риска от бедност сред хората в напреднала възраст, особено за хората с ниски доходи, лицата с нетипични трудови договори и тези с прекъсвания в трудовия си стаж. Разликата в пенсиите между жените и мъжете е една от най-големите в ЕС. В същото време, макар процентът на заетост при работниците на възраст между 60 и 64 години (58,4 % през 2017 г.) да е един от най-високите в ЕС, процентът на заетост при работниците на възраст между 65 и 69 години бе в средната третина сред държавите членки (16,1 %).

               (17)Социално-икономическият произход остава значителен фактор за резултатите в сферата на образованието и интеграцията на пазара на труда. Съгласно Програмата за международно оценяване на учениците през 2015 г. на него се дължи разликата от 3 години училищно образование в областта на научните дисциплини между най-ниските и най-високите социални квартили. Националните данни потвърждават съществената връзка и в началното образование. Особени предизвикателства има пред учениците с мигрантски произход. В сравнение с родените в съответната държава ученици за тях е много по-вероятно да са с ниска успеваемост по отношение на основните умения и да напуснат преждевременно училище или да отпаднат от университетите. Също така потенциалът на пазара на труда на хората с мигрантски произход не се използва в пълна степен. През 2017 г. процентът на заетост сред лицата, които не са граждани на ЕС (на възраст 20—64 години) бе с над 27 процентни пункта по-ниска, отколкото тази на германски граждани (почти 33 процентни пункта по-ниска при жените, които не са граждани на ЕС). Повод за безпокойство относно бъдещето функциониране на пазара на труда за работниците е, че обучението за възрастни е под средното за ЕС и продължава да бъде особено предизвикателство за нискоквалифицираното възрастно население от 7,5 милиона души, което не разполага с основни умения за четене и писане.

               (18)В контекста на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Германия и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Германия, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Германия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (19)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г. и е на мнение
                  10
               , че се очаква Германия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (20)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 2 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Германия да предприеме следните действия през 2018 и 2019 г.:

               1.Придържайки се към средносрочната цел, да използва фискалната и структурната политика, за да постигне устойчива възходяща тенденция в публичните и частните инвестиции, по-специално за образование, научни изследвания и иновации на всички равнища на управление, особено на регионално и общинско равнище. Да увеличи усилията, за да гарантира наличието в национален мащаб на инфраструктура за широколентов достъп с много голям капацитет. Да подобри ефикасността и привлекателността за инвестициите на данъчната система. Да укрепи конкуренцията в сектора на услугите за предприятията и регулираните професии.

               2.Да намали демотивиращите фактори за тези, които искат да работят повече часове, включително голямата данъчна тежест, особено за ниските възнаграждения и втория работещ член на домакинството. Да предприеме мерки за насърчаването на по-дълъг професионален живот. Да създаде условия за насърчаване на по-голям растеж на заплатите, като се зачита ролята на социалните партньори. Да подобри резултатите от образованието и уменията на групите в неравностойно положение.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        COM (2018) 405 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 204 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Съгласно Наредбата за икономическите прогнози на федералното правителство (Vorausschätzungsverordnung) издадена от Министерството на икономиката и енергетиката и съгласувана с Министерството на финансите, влязла в сила от юли 2018 г., съвместната проектна група за икономически прогнози (Gemeinschaftsdiagnose) бе обявена за независимия орган, отговарящ за оценката на икономическите прогнози, залегнали в проекта на бюджетни планове и програмите за стабилност по смисъла на Закона за икономически прогнози (Vorausschätzungsgesetz).

                     (10)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.