title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2013 година относно Националната програма за реформи на България за 2013 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за периода 2012—2016 г.

text:
               30.7.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 217/10

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

   от 9 юли 2013 година
   относно Националната програма за реформи на България за 2013 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за периода 2012—2016 г.
   2013/C 217/03
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнище държави членки, като изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

               (4)

               На 10 юли 2012 г. Съветът прие препоръка (4) относно Националната програма за реформи на България за 2012 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на България за периода 2012—2015 г.

               (5)

               На 28 ноември 2012 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на Европейския семестър за 2013 г. за координиране на икономическите политики. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие също на 28 ноември 2012 г. Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че България е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 7 февруари 2013 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2013 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2013 г.

               (7)

               На 14 март 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите за осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за подпомагане на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 10 април 2013 г. Комисията публикува резултатите от своя задълбочен преглед за България, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в България са налице макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следени и за които са необходими политически действия. По-специално, постоянно внимание заслужават въздействието на намаляването на задлъжнялостта в корпоративния сектор, както и продължителното адаптиране на външните позиции, конкурентоспособността и пазара на труда.

               (9)

               На 19 април 2013 г. България представи своята Национална програма за реформи за 2013 г. и своята Конвергентна програма за периода 2012—2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (10)

               Въз основа на оценката на Конвергентната програма за 2013 г., извършена съгласно Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че публичните финанси в България като цяло са били стабилни. Средносрочната бюджетна цел (СБЦ) бе постигната през 2012 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози в Конвергентната програма, е реалистичен за периода 2013—2014 г., когато се очаква годишният растеж да достигне 1,0 % през 2013 г. и 1,8 % през 2014 г. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. се предвижда растеж на БВП от 0,9 % през 2013 г. и с 1,7 % през 2014 г. Целта на бюджетната стратегия, заложена в Конвергентната програма, е структурното бюджетно салдо да бъде запазено близо до СБЦ през целия програмен период. В Конвергентната програма се потвърждава предходната СБЦ от – 0,5 % от БВП, която е по-амбициозна от изискваната в Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо, което се очаква да се влоши леко от дефицит в размер на 0,4 % от БВП през 2012 г. до 0,7—0,8 % от БВП през периода 2013—2016 г., България изостава малко от своята СБЦ през периода на Конвергентната програма. През периода 2013—2015 г. темпът на нарастване на бюджетните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, ще спази разходното правило от Пакта за стабилност и растеж, но през 2016 г. ще се отклони от него. Съотношението дълг/БВП е под 60 % от БВП и съгласно Конвергентната програма се очаква да достигне своя връх от 20,4 % от БВП през 2014 г., след което да намалее през програмния период. По същия начин в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. се предвижда съотношението дълг/БВП да достигне 20,3 % през 2014 г.

               (11)

               През последните години България укрепи съществено своята бюджетна рамка, което допринесе за запазване на бюджетната дисциплина и за повишаване на доверието в бюджетната политика. С новия Закон за публичните финанси, който ще влезе в сила през 2014 г., се запазват действащите числови фискални правила, въвеждат се нови и се разширява обхватът, за да включат всички подсектори на сектор „Държавно управление“, въвеждат се по-строги изисквания на общинско равнище и се реформира тригодишната средносрочна бюджетна рамка. Важно е властите да поддържат темпото на реформите и да подготвят основата за прилагането на новия Закон за публичните финанси, по-специално като създадат предвидения независим фискален орган и му дадат ясен мандат, функционална автономност и подходящи ресурси. Съществуват значителни възможности за подобрение в спазването на данъчното законодателство, а постигането на напредък в тази област би позволило на България да поддържа по-големи разходи за насърчаване на растежа. Макар че България предприе някои забележими стъпки да намали разходите за спазване на изискванията и да подобри събираемостта на приходите, данъчната система продължава да се характеризира със значително укриване на данъци и със слаба административна ефективност. Административните разходи за събиране на данъци, както и свързаните с плащането на данъци разходи на предприятията са високи. Въпреки предприетите мерки за подобряване на спазването на данъчното законодателство, делът на сенчестата икономика се очаква да остане голям, а за намаляването му са необходими непрекъснати дългосрочни усилия.

               (12)

               Намаляването на ранното напускане на пазара на труда е ключово предизвикателство за подобряването на адекватността на пенсионната система, както и за предлагането на работна ръка. Равнището на заетост на по-възрастните работещи, по-специално на по-възрастните жени, е под средното за ЕС и поради това пенсионните права на голяма част от бенефициерите са недостатъчни. Въпреки че в тази област вече се предприемат важни реформи, оставащите специални режими за някои професии са сред факторите, допринасящи за намаляването на реалната възраст на пенсиониране. За да запази напредъка, постигнат при увеличаването на пенсионната възраст, България трябва също да подготви изравняването на законоустановената възраст за пенсиониране на мъжете и жените, които са внасяли осигурителни вноски през цялата си професионална кариера, и да определи датата на влизането му в сила. Преразглеждането на критериите и на контрола при отпускането на пенсии за инвалидност (например въвеждането на критерий за трудоспособност) ще бъде важен принос за действителното ограничаване на злоупотребите.

               (13)

               Проблем за България са заетостта, която е под средното равнище и продължава да намалява, както и големите различия в безработицата между отделните региони и подгрупи от населението. Кризата засегна особено силно нискоквалифицираните работници и броят на безработните младежи значително се увеличи. Дългосрочната безработица е по-висока от средната за ЕС. Реформираната Агенция по заетостта би могла да играе важна роля за постигането на съответствие между предлагането и търсенето на пазара на труда в България чрез по-ефективни услуги за консултации, целенасочени мерки за заетост и по-добро установяване на бъдещите изисквания за професионални умения. С оценяването на ранен етап на текущата Инициатива за младежка заетост би могло да се гарантира, че ресурсите се насочват към дейностите, които водят до разкриване на най-много работни места. Все още е проблем да се гарантира, че системата на минимални социалноосигурителни прагове постига целта за намаляване на сенчестата икономика, без да оскъпява прекомерно наемането на нискоквалифицираните работници. Българските граждани са изложени на най-голям риск от бедност или социално изключване в Съюза. Приоритетно следва да се изпълнява Националната стратегия за намаляване на бедността и насърчаване на социалното включване 2020. Необходимо е да бъдат подобрени достъпността и резултатността на социалните трансфери и да се повишат ефективността на социалните услуги и достъпът до тях, по-специално за децата и възрастните хора. В Плана за действие към Националната стратегия за интегриране на ромите следва да се представят конкретни мерки с подходящо финансиране и да се създаде механизъм за наблюдение за измерване въздействието на предприетите действия.

               (14)

               България е изправена пред предизвикателството да подобри цялостното качество и ефективност на своята образователна система. Окончателното приемане преди края на 2013 г. на Закона за училищното и предучилищното образование ще осигури рамка за напредъка на необходимите реформи, включително модернизирането на учебните програми и въвеждането на подобрения в обучението на преподавателите и стимулите за тях. Много ограничен напредък бе отбелязан и в реформата на висшето образование. Наличието на значителни различия между резултатите от висшето образование и търсенето на пазара на труда влошава структурната безработица и затруднява развитието на високостойностни иновационни сектори. Слабите резултати на висшето образование се обясняват с липсата на стимули за висшите училища и със стандартите на отделните научни изследователи и преподаватели. Подобряването на качеството и обхвата на здравеопазването е дългогодишно предизвикателство за България. Увеличаването на прозрачността във финансирането на здравните услуги ще допринесе за растежа и конкурентоспособността в сектора. Делът на разходите за амбулаторни грижи е малък, което ограничава достъпа до ефективни от гледна точка на разходите здравни услуги. Високото равнище на преките плащания от страна на пациентите изключва определени групи от населението от здравни услуги. България е изправена пред важни предизвикателства в рационализирането и управление на болниците.

               (15)

               За конкурентоспособността на местните предприятия и за привличането на чужди инвестиции ще е от голяма полза, ако се подобри бизнес средата в България, включително чрез повишаване на ефективността на публичните услуги. По-бързото и систематично въвеждане на електронно управление има голям потенциал и би могло inter alia да намали разходите за спазване на изискванията и административната тежест за предприятията. Освен това пълното прилагане и спазване на дружественото право, включително на процедурите за просрочените плащания и процедурите по неплатежоспособност, би подобрило значително рамковите условия, не на последно място за малките и средните предприятия (МСП). Недостатъчният достъп до финансиране продължава да бъде пречка пред развитието на МСП. Продължава да е налице значителната необходимост от по-добро използване на финансирани от Съюза програми за подкрепа на МСП. Една добре функционираща и независима съдебна система е предварително условие за устойчиво икономическо развитие. През последните години България постигна напредък в реформирането на съдебната система, по-специално в модернизирането на нормативната и институционалната уредба. Същевременно остават значителни възможности за пълноценното използване на тази уредба, като се осигурят устойчивост на резултатите и по-твърда ангажираност с реформите на всички равнища. Активизирането на усилията за борба с корупцията също ще представлява положителен принос за подобряване на бизнес средата.

               (16)

               Ефективното усвояване на фондовете на Съюза продължава да бъде от изключително значение за нужните публични инвестиции. Реформата от 2011 г. на законодателството за обществените поръчки бе значителна стъпка към подобряване на контрола, предотвратяването и наказването на нередности. В сила влязоха нови правила, които се прилагат inter alia към проектите, съфинансирани от ЕС, а с по-широките правомощия на Агенцията по обществени поръчки ще се подобри още повече ефективността на ex ante контрола.

               (17)

               Капацитетът и независимостта на регулаторните органи в ключови сектори на икономиката са важни предпоставки за конкурентоспособността. През последните години в транспортната инфраструктура на България се появиха някои подобрения, но все още има какво да се направи за достатъчно ефективното предоставяне на услуги и поддръжка. На България все още ѝ предстои да изпълни изцяло задълженията си за вътрешния енергиен пазар. Остават значителни предизвикателства както пред търговията на едро, така и пред търговията на дребно. Продължаващите да съществуват пречки за навлизане на пазара, механизмите за гарантирана печалба и регулираните цени заедно с липсата на пазар на едро за електрическа енергия и за природен газ предизвикват особено безпокойство. Поради силната си зависимост от един енергиен път България е изложена на сериозен риск от прекъсване на доставките. Следва да се ускори изпълнението на проектите за междусистемни електро- и газопроводи, за да бъдат подобрени диверсификацията и сигурността на доставките. Ниската енергийна ефективност остава значителна икономическа тежест за предприятията и частните потребители. По-специално има значителен потенциал за подобряване на енергийната ефективност на сградите — както на обществените, така и на частните.

               (18)

               В рамките на Европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на България. Тя извърши оценка на Националната програма за реформи и Конвергентната програма и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в България, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС с оглед на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на Европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу.

               (19)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (20)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 3, 4 и 5 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на България да предприеме следните действия през периода 2013—2014 г.:

               1.

               Да запази стабилната бюджетна позиция, като гарантира спазването на СБЦ, и да провежда бюджетна политика, благоприятстваща растежа, както е предвидено в Конвергентната програма. Да въведе цялостна данъчна стратегия за укрепване на всички аспекти на данъчното законодателство и на процедурите за събиране с цел да бъдат увеличени приходите, по-специално чрез подобряване на събирането на данъците, справяне със сенчестата икономика и намаляване на разходите за спазване на изискванията. Да създаде независим орган, който да контролира бюджетната политика и да изготвя анализи и съвети.

               2.

               Да премахне постепенно възможностите за ранно пенсиониране, да въведе една и съща законово установена пенсионна възраст за мъжете и за жените и да прилага активни политики по заетостта, които да позволят на по-възрастните работещи да останат по-дълго на пазара на труда. Да въведе по-строги критерии и механизми за контрол при отпускането на пенсии за инвалидност, така че да се ограничат ефективно злоупотребите.

               3.

               Да ускори националната Инициатива за младежка заетост, например чрез схеми за гаранции за младежта (6). Да укрепи допълнително капацитета на Агенцията по заетостта с цел тя да предоставя ефикасни консултации за търсещите работа и да развие способност за установяване и задоволяване на нуждите от умения. Да засили активните политики по заетостта, по-специално по отношение на националните схеми за заетост. Да преразгледа минималните осигурителни прагове, за да се гарантира, че системата не оскъпява прекалено наемането на нискоквалифицираните работещи. Да постигне конкретни резултати по Националната стратегия за намаляване на бедността и насърчаване на социалното включване 2020 и Националната стратегия за интегриране на ромите. Да подобри достъпността и ефективността на социалните трансфери и услуги, по-специално за децата и възрастните хора.

               4.

               Да приеме Закона за училищното образование и да продължи реформата във висшето образование, по-специално като подобри съответствието между резултатите от него и нуждите на пазара на труда и като засили сътрудничеството между образованието, научно-изследователските институти и предприятията. Да подобри достъпа до приобщаващо образование за децата в неравностойно положение, в частност ромите. Да осигури ефективен достъп до здравеопазване и да подобри ценообразуването на здравните услуги, като обвърже финансирането на болниците с постигнатите резултати и като развие извънболничното лечение.

               5.

               Да предприеме допълнителни мерки за подобряване на бизнес средата, като намали бюрокрацията, като изпълнява стратегия за електронно управление и като прилага законодателството за просрочените плащания. Да подобри качеството и независимостта на съдебната система и да са бори по-успешно с корупцията. Да подобри достъпа на МСП и на новосъздадените предприятия до финансиране.

               6.

               Да ускори усвояването на фондовете на ЕС. Да гарантира правилното прилагане на законодателството за обществените поръчки, като разшири ex ante контрола, упражняван от Агенцията по обществени поръчки с цел предотвратяване на нередности.

               7.

               Да укрепи независимостта на националните регулаторни органи и административния капацитет, по-специално в енергийния и транспортния сектор, както и в управлението на водите и на отпадъците. Да премахне пречките за навлизане на пазара, квотите, териториалните ограничения и регулираните цени и да приключи изграждането на пазарната структура, като създаде прозрачен пазар на едро за електрическа енергия и природен газ. Да ускори проектите за междусистемни електро- и газопроводи и да укрепи капацитета за справяне с прекъсванията на доставките. Да положи повече усилия за подобряване на енергийната ефективност.

      Съставено в Брюксел на 9 юли 2013 година.

            За Съвета

            Председател

         R. ŠADŽIUS

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997, стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат и през 2013 г. с Решение 2013/208/ЕС на Съвета от 22 април 2013 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 118, 30.4.2013 г., стр. 21).

      (4)  ОВ C 219, 24.7.2012 г., стр. 9.

      (5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (6)  Създадена с Препоръка на съвета от 22 април 2013 г. (ОВ C 120, 26.4.2013 г., стр. 1).


				|

		52013PC0387

			Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за отмяна на Решение 2009/588/EО относно наличието на прекомерен дефицит в Литва /* COM/2013/0387 final - 2013/ () */

			   	Препоръка
за
РЕШЕНИЕ
НА СЪВЕТА
за
отмяна на
Решение 2009/588/EО
относно
наличието на
прекомерен
дефицит в
Литва
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 126,
параграф 12 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Комисията,
като
има предвид,
че:
(1)       С
Решение 2009/588/ЕО
на Съвета от 7
юли 2009 г.[1]
след
препоръка на
Комисията по
член 104, параграф
6 от Договора
за създаване
на Европейската
общност (ДЕО)
бе
установено,
че в Литва е налице
прекомерен
бюджетен
дефицит.
Съветът
отбеляза, че
през 2008 г.
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет
(дефицитът на
сектор
„Държавно
управление“)
е достигнал 3,2 %
от БВП, т.е.
надхвърлил е
определената
в Договора
референтна
стойност от
3 % от БВП и
според
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2009 г. ще
нарасне до 5,4 %
от БВП през
2009 г. и 8 % от БВП
през 2010 г.
Брутният консолидиран
държавен
дълг
(брутният
консолидиран
дълг на
сектор
„Държавно
управление“)
бе в размер
на 15,6 % от БВП
през 2008 г.,
значително
под
определената
в Договора
референтна
стойност от
60 %.
(2)       На 7
юли 2009 г. в
съответствие
с член 104,
параграф 7 от
ДЕО и член 3,
параграф 4 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
определяне и
изясняване
на
прилагането
на
процедурата
при прекомерен
дефицит[2], по
препоръка на
Комисията
Съветът
отправи
препоръка
към Литва за
преодоляване
на прекомерния
дефицит до
края на 2011 г.
Препоръката
бе публично
оповестена.
(3)       На 9
февруари 2010 г. в
съответствие
с член 126,
параграф 7 от
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз (ДФЕС) и
член 3, параграф
4 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
определяне и
изясняване
на прилагането
на
процедурата
при
прекомерен
дефицит, по
препоръка на
Комисията
Съветът,
признавайки,
че литовските
власти са
предприели
ефективни
действия
съгласно
Препоръката
на Съвета от 7
юли 2009 г. и че в
страната са
настъпили
неочаквани неблагоприятни
икономически
събития със значими
отрицателни
последици за
държавните финанси,
отправи
преразгледана
препоръка към
Литва за
преодоляване
на
прекомерния бюджетен
дефицит до
края на 2012 г.
Препоръката
бе публично
оповестена.
(4)       В
съответствие
с член 4 от
приложения
към Договорите
Протокол
относно
процедурата
при
прекомерен
дефицит
Комисията
предоставя
данните за изпълнението
на
процедурата.
Като част от
прилагането
на посочения
протокол
държавите
членки
следва да
предоставят
данни за бюджетния
си дефицит и
държавния си
дълг, както и
за други
свързани с
тях
показатели
два пъти годишно,
а именно до 1
април и до 1
октомври, в съответствие
с член 3 от
Регламент
(ЕО) № 479/2009 от 25 май
2009 г. на Съвета
за прилагане
на Протокола
за
процедурата
при
прекомерен
дефицит, приложен
към Договора
за създаване
на Европейската
общност[3].
(5)       Когато
преценява
дали дадено
решение за наличие
на
прекомерен
дефицит
следва да се отмени,
Съветът
следва да
вземе
решение въз
основа на
предоставените
данни. Освен
това дадено
решение за
наличие на
прекомерен
дефицит
следва да се
отмени само
ако прогнозите
на службите
на Комисията
сочат, че
дефицитът
няма да
превиши
прага от 3 % от
БВП в рамките
на
прогнозния
период[4].
(6)       Въз
основа на
данните,
предоставени
от Комисията
(Евростат) в
съответствие
с член 14 от Регламент
(ЕО) № 479/2009 след
изпращането
от Литва на
данните до 1
април 2013 г. , и
въз основа на
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г., се
налагат
следните
заключения:
–
След
най-високото равнище
от 9,4 % от БВП
през 2009 г.
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет в
Литва бе намален
до 7,2 % от БВП
през 2010 г., 5,5 % от
БВП през 2011 г. и
3,2 % от БВП през
2012 г.
Подобрението
се дължеше на
консолидационните
мерки по
отношение на
разходите,
по-конкретно
на
продължаващото
ограничаване
на прираста
на разходите
съгласно
литовския
Закон за
бюджетната
дисциплина, и
на
благоприятните
условия на
икономическия
цикъл.
–
Тъй като
размерът на
дефицита от
3,2 % от БВП може
да бъде
смятан за
близък до
референтната
стойност, а
съотношението
на дълга към
БВП на Литва
трайно е под
референтната
стойност от 60%
от БВП, Литва
отговаря на
условията на
Пакта за
стабилност и
растеж по
Регламент
(ЕО) № 1467/97
относно
реформите на
пенсионните
системи.
Затова нетните
преки
разходи за
пенсионната
реформа
следва да
бъдат
отчетени,
когато се
оценява
коригирането
на
прекомерния
дефицит. Тъй
като нетните
разходи за
реформата на
пенсионната
система в
Литва са в
размер 0,2 % от
БВП през 2012 г.,
което беше
потвърдено
от Комисията
(Евростат), на
тях може да
се отдаде
превишението
през 2012 г. на
референтната
стойност от
3 % от БВП
съгласно
Договора.
–
Според
Програмата
за
конвергенция
на Литва от
2013 г.
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет ще
продължава
да намалява —
съответно до
2,5 % от БВП през
2013 г. и 1,5 % от БВП
през 2014 г.,
докато
според
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г.
подобрение
ще има, макар
и по-малко — до
2,9 % от БВП през
2013 г. и 2,4 % от БВП
през 2014 г. при
допускане, че
няма да има
промяна в
провежданата
политика.
Следователно
се очаква
дефицитът да
се задържи
под
референтната
стойност от
3 % от БВП през
прогнозния
период.
–
Съгласно
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г.
брутният
консолидиран
държавен
дълг ще
намалее леко
— от 40,7% от БВП
през 2013 г. до 40,1% от
БВП през 2014 г.
(7)       Съветът
напомня, че
от 2013 г. —
годината
след корекцията
на
прекомерния
дефицит —
Литва следва
да напредва в
изпълнението
на средносрочната
цел с
подходящ
темп, в т.ч. спазвайки
индикативния
размер на
разходите.
(8)       Съгласно
член 126,
параграф 12 от
Договора
решението на
Съвета за
наличието на
прекомерен
дефицит се
отменя,
когато по
мнение на Съвета
прекомерният
дефицит в
съответната
държава
членка е бил
коригиран.
(9)       Съветът
смята, че
прекомерният
бюджетен дефицит
в Литва е бил
коригиран и
затова Решение
2009/588/ЕО следва
да бъде
отменено,
ПРИЕ
НАСТОЯЩОТО
РЕШЕНИЕ:
Член 1
От
направената
цялостна
оценка е
видно, че прекомерният
бюджетен
дефицит в
Литва е коригиран.
Член 2
С
настоящото
решение се
отменя
Решение 2009/588/EО.
Член 3
Адресат
на
настоящото
решение е
Република
Литва.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 202,
4.8.2009 г., стр. 44.
[2]               ОВ L 209,
2.8.1997 г., стр. 6.
[3]               ОВ L 145, 10.6.2009 г.,
стр. 1.
[4]               Съгласно
„Подробните
указания за
изпълнението
на Пакта за
стабилност и
растеж и насоките
относно
формата и
съдържанието
на програмите
за
стабилност и
за
конвергенция“
от 3
септември
2012 г. Вж:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Препоръка (ЕС) 2016/688 на Комисията от 2 май 2016 година относно наблюдението и управлението на наличието на диоксини и PCB в рибата и рибните продукти от балтийския регион (Текст от значение за ЕИП)

text:
                  4.5.2016

                  BG

                  Официален вестник на Европейския съюз

                  L 118/16

            ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2016/688 НА КОМИСИЯТА
      от 2 май 2016 година
      относно наблюдението и управлението на наличието на диоксини и PCB в рибата и рибните продукти от балтийския регион
      (текст от значение за ЕИП)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  С Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията (1) се определят максимално допустимите нива за диоксини, за суми от диоксини и диоксиноподобни PCB и за недиоксиноподобни PCB в риба и рибни продукти. В посочения регламент са предвидени дерогации за Финландия, Швеция и Латвия във връзка с пускането на техния вътрешен пазар на предназначени за консумация на тяхна територия уловена дива сьомга, уловена дива балтийска херинга, по-дълга от 17 cm, уловен див сивен, уловена дива речна минога, уловена дива пъстърва и продукти от тях с произход от балтийския регион, в които се надхвърля максимално допустимото количество.

                  (2)

                  В някои видове риба и рибни продукти от балтийския регион редовно се наблюдава превишаване на максимално допустимите количества. Не е възможно да се контролира дали всяка отделна пратка с риба и рибни продукти отговаря на изискванията за максимално допустимите количества. Поради тази причина, за да се гарантира, че на пазара се пускат само продукти, които отговарят на изискванията на законодателството на ЕС, бе изготвен списък на видовете риба от балтийския регион, за които може да се очаква, че няма да съответстват на нормите. Този списък бе съставен въз основа на наличните данни и трябва редовно да се актуализира. За рибата и рибните продукти от балтийския регион, за които въз основа на достъпните данни за наличието не може се гарантира съответствие с изискванията, бяха определени специални мерки за управление на риска, с които да се гарантира, че на пазара се пускат само риба и рибни продукти, които отговарят на изискванията на законодателството на ЕС.

                  (3)

                  Необходимо е наблюдението за наличие на диоксини и PCB в рибата и рибните продукти от балтийския регион да продължи. Целесъобразно е да се препоръча минимален брой проби от риба и рибни продукти въз основа на обема на улова, които да бъдат анализирани координирано,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

                  1.

                  С активното участие на стопанските субекти в областта на храните Дания, Германия, Полша, Латвия, Естония, Литва, Финландия и Швеция следва да извършват наблюдение за наличието на диоксини, диоксиноподобни PCB и недиоксиноподобни PCB в рибата и рибните продукти, като например черен дроб, от балтийския регион в съответствие с приложение I към настоящата препоръка.

                  2.

                  С цел да се гарантира представителността на пробите за партидата, от която те са взети, държавите членки и стопанските субект в областта на храните следва да спазват процедурите за вземане на проби, установени в Регламент (ЕС) № 589/2014 на Комисията (2).

                  3.

                  Методът за анализ, използван за наблюдението за наличие на диоксини, диоксиноподобни PCB и недиоксиноподобни PCB, трябва да отговаря на критериите, установени в Регламент (ЕС) № 589/2014.

                  4.

                  Държавите членки следва да гарантират, че резултатите от анализите се предоставят редовно (на всеки шест месеца) на ЕОБХ в установения от него формат за предаване на данни в съответствие с изискванията на насоките на ЕОБХ относно стандартното описание на пробата (SSD) за храни и фуражи (3) и допълнителните специфични изисквания за докладване на ЕОБХ.

                              —

                              Пробите могат да представляват отделни риби или сборни проби, като във втория случай рибите трябва да бъдат с един и същ размер и да са уловени в една и съща зона/район на ICES.

                        За балтийската херинга, сьомгата, (морската) пъстърва и цацата се прилагат специални допълнителни изисквания за докладване (в случай че те все още не са изрично предвидени в обичайния формат за докладване):

                              —

                              Зона на улов, по възможност зона на ICES (в случай че няма зона на ICES се приемат и други обозначения, като например зона на ФАО или име на частта от Балтийско море). За риба от сладководни басейни или реки се посочва името на сладководния басейн или реката.
                              Данните, за които липсва точно посочена зона, в която е извършен уловът, могат да се предоставят с възможно най-точно описание на мястото, където е извършен уловът.

                              —

                              Дата на улова

                              —

                              Размер на рибата/възраст на рибата/тегло на рибата

                                          —

                                          Измерването на размера на рибата се извършва съгласно предвиденото в Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета (4). Размерът и теглото са най-важните параметри. Може да се посочи и възрастта, ако е известна.

                              —

                              Информация за анализираната матрица (мускулно месо, черен дроб и т.н.)

                              —

                              Съдържание на мазнини в рибата/рибите в пробата

                              —

                              Информация за преработката (нарязани, пушени или преминали друг вид преработка)

                              —

                              Всякаква друга информация от значение (напр. за естеството на пробата, в случай че в обичайните колони не се предоставят достатъчно подробни данни, напр. резултати за всяка отделна риба).

                  5.

                  Наличните данни от проби, които са взети от 2009 г. нататък и все още не са изпратени в базата данни на ЕОБХ, следва да бъдат предоставени на ЕОБХ в неговия формат за предаване на данни, доколкото това е възможно.

                  6.

                  Въз основа на съдържащите се в приложение II данни се предоставя информация за наличието на диоксини, диоксиноподобни PCB и недиоксиноподобни PCB в някои видове риба на определена възраст, с определен размер и от определен географски район (зона на ICES), и по-специално по отношение на тяхното съответствие с максимално допустимите количества, установени в Регламент (ЕО) № 1881/2006.

                  7.

                  С цел да се гарантира, че на пазара на ЕС се пускат само рибни продукти, които отговарят на разпоредбите на законодателството на ЕС, се препоръчва за рибата от балтийския регион да се прилагат мерките за управление на риска, изложени в приложение III. Държавите членки, посочени в параграф 1, могат да предприемат национални мерки за прилагане на мерките за управление на риска, препоръчани в приложение III.

         Съставено в Брюксел на 2 май 2016 година.

               За Комисията

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Член на Комисията

         (1)  Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (ОВ L 364, 20.12.2006 г., стр. 5).

         (2)  Регламент (ЕС) № 589/2014 на Комисията от 2 юни 2014 г. за определяне на методи за вземане на проби и анализ за контрол на съдържанието на диоксини, диоксиноподобни полихлорирани бифенили (PCB) и недиоксиноподобни PCB в определени храни и за отмяна на Регламент (ЕС) № 252/2012 (ОВ L 164, 3.6.2014 г., стр. 18).

         (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm

         (4)  Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета от 21 декември 2005 г. за опазване на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд, за изменение на Регламент (ЕО) № 1434/98 и отмяна на Регламент (ЕО) № 88/98 (ОВ L 349, 31.12.2005 г., стр. 1).

         ПРИЛОЖЕНИЕ I

                     1)

                     Минимален брой проби от балтийска херинга (Clupea harengus membras), които се препоръчва да бъдат взети през 2016 г. с цел извършване на анализ за наличието на диоксини, диоксиноподобни PCB и недиоксиноподобни PCB, за предпочитане в зони 28-1, 28-2, 29, 30, 31 и 32 на ICES.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Общо

                                 Херинга

                                 7

                                 5

                                 7

                                 20

                                 4

                                 4

                                 9

                                 14

                                 70

                     2)

                     Минимален брой проби от цаца (Sprattus sprattus), които се препоръчва да бъдат взети през 2017 г. с цел извършване на анализ за наличието на диоксини, диоксиноподобни PCB и недиоксиноподобни PCB, за предпочитане в зони 29, 30, 31 и 32 на ICES.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Общо

                                 Цаца

                                 5

                                 8

                                 8

                                 5

                                 5

                                 9

                                 18

                                 12

                                 70

                     3)

                     Минимален брой проби от сьомга (Salmo salar) и пъстърва (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss), които се препоръчва да бъдат взети през 2018 г. с цел извършване на анализ за наличието на диоксини, диоксиноподобни PCB и недиоксиноподобни PCB.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Общо

                                 Сьомга/пъстърва

                                 5

                                 12

                                 5

                                 15

                                 5

                                 5

                                 11

                                 12

                                 70

                     4)

                     Минимален брой проби, които се препоръчва да бъдат взети от 2016 до 2018 г. с цел извършване на анализ за наличието на диоксини, диоксиноподобни PCB и недиоксиноподобни PCB.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Общо

                                 Няколко вида риба (*)

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 80

            (*)  Атлантическа треска (Gadus morhua), морска писия (Pleuronectes platessa), речна минога (Lampetra fluviatilis), сивен (Salvelinus sp.), бабка (Blicca bjoerkna), европейска речна змиорка (Anguilla Anguilla), платика(Abramis brama), писия (Platichthys flesus), речен костур (Perca fluviatilis), щука (Esox lucius), бяла риба (Sander lucioperca), бабушка (Rutilus rutilus), рипус (Coregonus Albula), зарган (Belone belone), европейска корюшка (Osmerus eperlanus), калкан (Psetta maxima), морунаш (Vimba vimba), сигове (Coregonus sp.) и меджид (Merlangius merlangus).

         ПРИЛОЖЕНИЕ II

            Информация за наличието на диоксини, диоксиноподобни PCB и недиоксиноподобни PCB в някои видове риба на определена възраст, с определен размер и от определен географски район (зона на ICES), и по-специално по отношение на тяхното съответствие с максимално допустимите количества, установени в Регламент (ЕО) № 1881/2006.

         1.   Размер на рибата

         Размерът на всяка от рибите, посочени в настоящото приложение, се измерва от върха на муцуната до края на опашната перка, както е показано на фигурата по-долу.
         2.   Минимален размер на някои видове риби, разрешени за улов в балтийския регион от съображения за устойчиво развитие (Регламент (ЕО) № 2187/2005)

                     —

                     Сьомга (Salmo salar) (целият балтийски регион с изключение на зона 31 на ICES): минималният размер е 60 cm (съответно не се разрешава улов на риби с тегло < 2 kg);

                     —

                     Сьомга (Salmo salar) (зона 31 на ICES): минималният размер е 50 cm (съответно не се разрешава улов на риби с тегло < 2 kg);

                     —

                     Морска пъстърва (Salmo trutta) (зони 22, 23, 24 и 25 на ICES и зони 29, 30, 31 и 32 на ICES): минималният размер е 40 cm (съответно не се разрешава улов на риби с тегло < 2 kg);

                     —

                     Морска пъстърва (Salmo trutta) (зони 26, 27 и 28 на ICES): минималният размер е 50 cm (съответно не се разрешава улов на риби с тегло < 2 kg).

               3.   Информация за наличието на диоксини, диоксиноподобни PCB и недиоксиноподобни PCB в някои видове риба на определена възраст, с определен размер и от определен географски район (зона на ICES)

         3.1.   Балтийска херинга

         В зони 22, 23, 24, 25, 26 и 27 на ICES: приема се, че балтийската херинга, независимо от нейния размер, отговаря на изискванията за максимално допустимите количества.
         В зони 28-1, 29, 30, 31 и 32 на ICES: приема се, че балтийската херинга с размер < 17 cm отговаря на изискванията, а за балтийската херинга с размер > 17 cm има съмнение за несъответствие.
         В зона 28-2 на ICES: приема се, че балтийската херинга с размер < 21 cm отговаря на изискванията, а за балтийската херинга с размер > 21 cm има съмнение за несъответствие.
         3.2.   Сьомгa

         Сьомгата от зони 22 и 23 на ICES е с произход от северната част на Атлантическия океан, а не от балтийския регион, поради което не е включена в настоящите заключения относно наличието на замърсители и общите мерки за управление на риска.
         приема се, че сьомгата с тегло < 2 kg отговаря на изискванията (но нейният улов не се разрешава от съображения за устойчиво развитие в съответствие с Регламент (ЕО) № 2187/2005; минимален размер — 60 cm, а за зона 31 на ICES — 50 cm).
         В зони 24, 25 и 26 на ICES:

                     —

                     сьомга с тегло над 2 kg, но не повече от 5,5 kg: отговаря на изискванията след изрязване на повърхностния слой мазнина (при това изрязване съдържанието на диоксин/диоксиноподобни PCB намалява с около 30 % — този ефект е установен само в зони 24, 25 и 26 на ICES);

                     —

                     по-дребни сьомги (2 — 4 kg), без изрязан повърхностен слой мазнина: има съмнение за несъответствие, въпреки че по-голямата част от сьомгата отговаря на изискванията;

                     —

                     по-едри сьомги (4 — 5,5 kg): за по-голямата част от сьомгата има съмнение за несъответствие на изискванията;

                     —

                     сьомга с изрязан повърхностен слой мазнина и с тегло < 5,5 kg: отговаря на изискванията;

                     —

                     изкормена сьомга с изрязан повърхностен слой мазнина и с тегло < 7,9 kg: отговаря на изискванията.

               В зони 27, 28, 29, 30, 31 и 32 на ICES:

                     —

                     сьомга с тегло > 2 kg (с дължина над 60 cm): има съмнение за несъответствие на изискванията.

               3.3.   Пъстърва

         Приема се, че (морската) пъстърва с тегло < 2 kg отговаря на изискванията (но нейният улов не се разрешава от съображения за устойчиво развитие в съответствие с Регламент (ЕО) № 2187/2005; минимален размер за зони 22, 23, 24, 25, 29, 30, 31 и 32 на ICES: 40 cm, а за зони 26, 27 и 28 на ICES: 50 cm).
         В зони 22, 23, 24, 25 и 26 на ICES:

                     —

                     (морска) пъстърва с тегло над 2 kg, но не повече от 4,5 kg: отговаря на изискванията след изрязване на повърхностния слой мазнина и изкормване;

                     —

                     по-дребна (морска) пъстърва (2 — 4 kg): има съмнение за несъответствие, въпреки че по-голямата част от (морската) пъстърва отговаря на изискванията;

                     —

                     по-едра (морска) пъстърва: за по-голямата част от (морската) пъстърва има съмнение за несъответствие на изискванията.

               В зони 27, 28, 29, 30, 31 и 32 на ICES:

                     —

                     за всичката (морска) пъстърва с тегло > 2 kg (с дължина над 40 — 50 cm) има съмнение за несъответствие на изискванията.

               3.4.   Цаца

         В зони 22, 23, 24, 25, 26, 27 и 28 на ICES: приема се, че отговаря на изискванията.
         В зони 29, 30, 31 и 32 на ICES: ако цацата е с размер под 12,5 cm и е на възраст под 5 години, се приема, че отговаря на изискванията; Ако тя е с дължина над 12,5 cm, има съмнение за несъответствие на изискванията.
         3.5.   Черен дроб от треска

         Има съмнение за несъответствие на изискванията.
         3.6.   Речна минога

         В зона 28 на ICES: има съмнение за несъответствие на изискванията.
         В зона 32 на ICES: приема се, че отговаря на изискванията.
         3.7.   Други видове риба

         Сивенът не е предмет на търговия, а за местния улов се прилага дерогация (Швеция/Финландия).
         За другите видове риба се приема, че отговарят на изискванията.

         ПРИЛОЖЕНИЕ III

            Мерки за управление на риска, които се препоръчва да бъдат взети от компетентните органи с цел да се гарантира, че рибата от балтийския регион, пускана на пазара на ЕС, отговаря на максимално допустимите количества, установени в Регламент (ЕО) № 1881/2006.

         1.   Общи препоръчителни мерки за управление на риска

                     —

                     Възможността за проследяване е от първостепенно значение.

                     —

                     При търговия с херинга, сьомга, морска пъстърва и цаца с други държави — членки на ЕС, или при пускането им на вътрешен пазар, за който не се прилага дерогация, в придружаващата документация следва да се посочва зоната на ICES в която е уловена рибата. При необходимост следва да се посочи ясно, че от партидата са взети проби, които са анализирани за наличие на диоксини, на сума от диоксини и доксиноподобни PCB и на недиоксиноподобни PCB в съответствие със законодателството на ЕС и е установено, че те отговарят на неговите разпоредби. Протоколът от анализите може да бъде приложен или да бъде представян при поискване.

                     —

                     В случай че не е възможно да се предостави точна информация за зоната на ICES, в която е извършен уловът на рибата, при търговия с херинга с размер > 17 cm, сьомга, морска пъстърва и цаца с размер > 12,5 cm с други държави — членки на ЕС, или при пускането им на вътрешен пазар, за който не се прилага дерогация, от партидата винаги следва да се вземат проби, които се анализират за наличие на диоксини, на сума от диоксини и доксиноподобни PCB и на недиоксиноподобни PCB съгласно разпоредбите на законодателството на ЕС за проверка на съответствието на приложимото законодателство на ЕС. Това следва ясно да се посочи в придружаващата документация. Протоколът от анализите може да бъде приложен или да бъде представян при поискване.

                     —

                     Компетентният орган на пристанището на разтоварване отговаря за извършването на необходимите проверки за гарантиране на съответствието с изискванията.

                     —

                     Следва да бъдат налице документирани доказателства за разпореждането с рибата, която не може да бъде предмет на търговия за консумация от човека.

               2.   Конкретни препоръчителни мерки за управление на риска

         2.1.   Балтийска херинга

                     —

                     Балтийската херинга от зони 22, 23, 24, 25, 26 и 27 на ICES → може да бъде предмет на търговия за консумация от човека.

                     —

                     Балтийска херинга от зони 28-1, 29, 30, 31 и 32 на ICES:

                                 —

                                 Швеция и Финландия:

                                             —

                                             без сортиране; балтийската херинга може да бъде предмет на търговия само на вътрешния пазар.

                                             —

                                             за търговия с други държави — членки на ЕС: задължително сортиране на херингата на екземпляри с размер ≤ 17 cm и екземпляри с размер > 17 cm преди пускането ѝ на пазара (тъй като сортирането се извършва по тяхната ширина, размерите са приблизителни, но това не представлява проблем):

                                                         —

                                                         балтийската херинга с размер ≤ 17 cm може да бъде предмет на търговия за консумация от човека;

                                                         —

                                                         балтийската херинга с размер > 17 cm може да бъде предмет на търговия или преработка за консумация от човека само за вътрешния пазар; тя може да бъде предмет на търговия извън вътрешния пазар само ако нейното съответствие на изискванията е доказано чрез анализ на отделната партида.

                                 —

                                 Германия, Дания, Естония, Латвия, Литва и Полша:

                                             —

                                             задължително сортиране на балтийската херинга на екземпляри с размер ≤ 17 cm и екземпляри с размер > 17 cm преди пускането ѝ на пазара (тъй като сортирането се извършва по тяхната ширина, размерите са приблизителни, но това не представлява проблем):

                                                         —

                                                         балтийската херинга с размер ≤ 17 cm може да бъде предмет на търговия за консумация от човека;

                                                         —

                                                         балтийската херинга с размер > 17 cm не може да бъде предмет на търговия или преработка за консумация от човека, освен ако нейното съответствие на изискванията е доказано чрез анализ на отделната партида.

                     —

                     Балтийска херинга от зона 28-2 на ICES:

                                 —

                                 Швеция и Финландия:

                                             —

                                             без сортиране; балтийската херинга може да бъде предмет на търговия само на вътрешния пазар.

                                             —

                                             за търговия с други държави — членки на ЕС: задължително сортиране на балтийската херинга на екземпляри с размер ≤ 21 cm и екземпляри с размер > 21 cm (тъй като сортирането се извършва по тяхната ширина, размерите са приблизителни, но това не представлява проблем):

                                                         —

                                                         балтийската херинга с размер ≤ 21 cm може да бъде предмет на търговия или преработка за консумация от човека;

                                                         —

                                                         балтийската херинга с размер > 21 cm може да бъде предмет на търговия или преработка за консумация от човека само за вътрешния пазар; тя може да бъде предмет на търговия извън вътрешния пазар само ако нейното съответствие на изискванията е доказано чрез анализ на отделната партида).

                                 —

                                 Германия, Дания, Естония, Латвия, Литва и Полша:

                                             —

                                             задължително сортиране на балтийската херинга на екземпляри с размер ≤ 21 cm и екземпляри с размер > 21 cm преди пускането ѝ на пазара (тъй като сортирането се извършва по тяхната ширина, размерите са приблизителни, но това не представлява проблем):

                                                         —

                                                         балтийската херинга с размер ≤ 21 cm може да бъде предмет на търговия за консумация от човека;

                                                         —

                                                         балтийската херинга с размер > 21 cm не може да бъде предмет на търговия или преработка за консумация от човека, освен ако нейното съответствие на изискванията е доказано чрез анализ на отделната партида.

               2.2.   Сьомгa

                     —

                     Сьомга от зони 24, 25 и 26 на ICES:

                                 —

                                 Швеция, Финландия и Латвия:

                                             —

                                             сьомгата може да бъде предмет на търговия на вътрешния пазар (дерогация);

                                             —

                                             за търговия с други държави — членки на ЕС: възможно е само ако нейното съответствие на изискванията на законодателството на ЕС е доказано чрез анализ на отделната партида.

                                 —

                                 Германия, Дания, Естония, Литва и Полша:

                                             —

                                             сьомгата с тегло над 2 kg може да бъде предмет на търговия за консумация от човека само ако нейното съответствие на изискванията на законодателството на ЕС е доказано чрез анализ на отделната партида;

                                             —

                                             сьомгата с тегло под 5,5 kg отговаря на изискванията след изрязване на повърхностния слой мазнина (процедура, прилагана в Дания и Полша само за зони 24, 25 и 26 на ICES), а сьомгата с тегло над 5,5 kg, но не повече от 7,9 kg, отговаря на изискванията след изрязване на повърхностния слой мазнина и изкормване (процедура, прилагана в Полша за зони 24, 25 и 26 на ICES);

                                             —

                                             сьомгата с изрязан повърхностен слой мазнина и с тегло > 5,5 kg и изкормената сьомга с изрязан повърхностен слой мазнина и с тегло > 7,9 kg могат да бъдат предмет на търговия за консумация от човека само ако тяхното съответствие на изискванията на законодателството на ЕС е доказано чрез анализ на отделната партида.

                     —

                     Сьомга от зони 27, 28, 29, 30, 31 и 32 на ICES:

                                 —

                                 Швеция, Финландия и Латвия:

                                             —

                                             сьомгата може да бъде предмет на търговия на вътрешния пазар (дерогация);

                                             —

                                             за търговия с други държави — членки на ЕС: възможно е само ако нейното съответствие на изискванията на законодателството на ЕС е доказано чрез анализ на отделната партида.

                                 —

                                 Германия, Дания, Естония, Литва и Полша:

                                             —

                                             сьомгата може да бъде предмет на търговия за консумация от човека само ако нейното съответствие на изискванията на законодателството на ЕС е доказано чрез анализ на отделната партида.

               2.3.   (Морска) пъстърва

                     —

                     (Морска) пъстърва от зони 22, 23, 24, 25 и 26 на ICES:

                                 —

                                 Швеция и Финландия:

                                             —

                                             (морската) пъстърва може да бъде предмет на търговия на вътрешния пазар (дерогация);

                                             —

                                             за търговия с други държави — членки на ЕС: възможно е само ако нейното съответствие на изискванията на законодателството на ЕС е доказано чрез анализ на отделната партида.

                                 —

                                 Германия, Дания, Естония, Латвия, Литва и Полша:

                                             —

                                             (морска) пъстърва с тегло над 2 kg: пъстървата може да бъде предмет на търговия за консумация от човека само ако нейното съответствие на изискванията на законодателството на ЕС е доказано чрез анализ на отделната партида.

                                             —

                                             изкормена (морска) пъстърва с изрязан повърхностен слой мазнина и с тегло < 4,5 kg: отговаря на изискванията (процедура, прилагана в Полша за зони 22, 23, 24, 25 и 26 на ICES);

                                             —

                                             изкормената (морска) пъстърва с изрязан повърхностен слой мазнина и с тегло > 4,5 kg може да бъде предмет на търговия за консумация от човека, ако нейното съответствие на изискванията на законодателството на ЕС е доказано чрез анализ на отделната партида.

                     —

                     (морска) пъстърва от зони 27, 28, 29, 30, 31 и 32 на ICES:

                                 —

                                 Швеция и Финландия:

                                             —

                                             (морската) пъстърва може да бъде предмет на търговия на вътрешния пазар (дерогация);

                                             —

                                             за търговия с други държави — членки на ЕС: възможно е само ако нейното съответствие на изискванията на законодателството на ЕС е доказано чрез анализ на отделната партида.

                                 —

                                 Германия, Дания, Естония, Латвия, Литва и Полша:

                                             —

                                             (морската) пъстърва може да бъде предмет на търговия за консумация от човека само ако нейното съответствие на изискванията на законодателството на ЕС е доказано чрез анализ на отделната партида.

               2.4.   Цаца

                     —

                     Цацата от зони 22, 23, 24, 25, 26, 27 и 28 на ICES може да бъде предмет на търговия за консумация от човека.

                     —

                     Цацата от зони 29, 30, 31 и 32 на ICES:

                                 —

                                 задължително сортиране на цацата на екземпляри с размер ≤ 12,5 cm и екземпляри с размер > 12,5 cm;
                                 цацата с размер ≤ 12,5 cm може да бъде предмет на търговия за консумация от човека;
                                 цацата с размер > 12,5 cm не може да бъде предмет на търговия или преработка за консумация от човека, освен ако нейното съответствие на изискванията е доказано чрез анализ на отделната партида.

               2.5.   Черен дроб от треска

         За черния дроб от треска, уловена в балтийския регион, има съмнение за несъответствие на изискванията и поради тази причина преди пускането ѝ на пазара на ЕС всяка партида трябва да бъде анализирана за съответствие с изискванията.


				|

		52013DC0384

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА за преодоляване на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит във Франция /* COM/2013/0384 final - 2013/ () */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
за
преодоляване
на
съществуващия
прекомерен
бюджетен
дефицит във
Франция
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 126,
параграф 7 от
него,
като взе
предвид
препоръката
на
Европейската
комисия,
като
има предвид,
че:
(1)       Съгласно
член 126 от
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз (ДФЕС)
държавите членки
трябва да
избягват
прекомерния
бюджетен
дефицит.
(2)       Пактът
за
стабилност и
растеж се основава
на целта за
осигуряване
на стабилни
публични
финанси като
средство за
засилване на
предпоставките
за ценова
стабилност и
висок и
устойчив
растеж, водещ
до създаване
на трудова
заетост.
(3)       На 27
април 2009 г. в
съответствие
с член 104,
параграф 6 от
Договора за
създаване на
Европейската
общност (ДЕО)
Съветът реши,
че във
Франция е налице
прекомерен
дефицит и
отправи
препоръка за
коригирането
му най-късно
до 2012 г.[1]
в
съответствие
с член 104,
параграф 7 от
ДЕО и член 3 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97 на Съвета
от 7 юли 1997 г. за
определяне и
изясняване
на
прилагането
на
процедурата
при прекомерен
дефицит[2].
(4)       На 2
декември 2009 г.
Съветът в
съответствие
с член 126,
параграф 7 от
ДФЕС реши, че
въпреки предприетите
ефективни
действия от
френските
власти, след
приемането
на
препоръката
са настъпили
неочаквани
неблагоприятни
икономически
събития със
значими
отрицателни
последици за
държавните
финанси.
Вследствие на
това Съветът
препоръча на
Франция да коригира
прекомерния
си бюджетен
дефицит най-късно
до 2013 г. С цел
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет да
бъде сведен
под 3 % от БВП
по надежден и
устойчив
начин на
френските
власти беше
препоръчано:
а) да вземат
мерки за консолидация
през 2010 г.
съгласно
планираното,
както и да
реализират
по-голямо фискално
подобрение
от 2011 г.
нататък; б) в
периода 2010—2013 г.
да осигурят
средно
годишно
фискално
подобрение,
надвишаващо
1 % от БВП; и в) да
определят
конкретните
мерки,
необходими за
коригирането
на
прекомерния
дефицит до 2013 г.,
ако
условията на
икономическия
цикъл
позволяват
това, и да ускорят
намалението
на дефицита,
ако икономическите
или
бюджетните
условия се
окажат по-добри
от
очакваното
към момента
на препоръката.
В
препоръките
си Съветът
определи
краен срок 2
юни 2010 г. за
предприемане
на ефективни
действия в
съответствие
с разпоредбите
на член 3,
параграф 4 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97 на
Съвета.
(5)       На 15
юни 2010 г.
Комисията,
въз основа на
прогнозата
на службите
си от
пролетта на
2010 г., заключи,
че Франция е
предприела
ефективни
действия в
съответствие
с
препоръката
на Съвета от 2 декември
2009 г. за
привеждането
на своя дефицит
по
консолидирания
държавен
бюджет под
референтната
стойност от
3 % от БВП и
изрази
мнение, че
следователно
не е
необходима допълнителна
мярка в
рамките на
процедурата
при
прекомерен
дефицит.
(6)       В
съответствие
с член 3,
параграф 5 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97
Съветът може,
по препоръка
на Комисията,
да реши да
приеме
преразгледана
препоръка
съгласно
член 126,
параграф 7 от
ДФЕС, ако са
предприети
ефективни
действия и
ако след
приемането
на тази
препоръка
настъпят
неочаквани
неблагоприятни
икономически
събития със
значими
отрицателни
последици за
държавните
финанси.
Появата на
неочаквани
неблагоприятни
икономически
събития със
значимо
отрицателно
въздействие
върху бюджета
се оценява
спрямо
икономическата
прогноза,
залегнала в
препоръката
на Съвета.
(7)       В
член 126,
параграф 7 от
ДФЕС и член 3
от Регламент
(ЕО) № 1467/97 на
Съвета се
изисква
Съветът да
отправи
препоръки до
съответната
държава
членка с
оглед
прекратяване
на
прекомерния
дефицит в
рамките на
определен
период. В
препоръката
следва да се
определи
краен срок от
най-много
шест месеца
за предприемане
на ефективни
действия от
страна на
съответната
държава
членка за коригиране
на
прекомерния
дефицит.
Освен това, в
препоръката
за
коригирането
на прекомерния
дефицит
Съветът
следва да
изиска постигането
на годишни
бюджетни
цели, които
съгласно
прогнозата,
на която се
базира препоръката,
съответстват
на минимално
годишно
подобрение
на
структурното
салдо (т.е. коригираното
спрямо
фазата на
икономическия
цикъл салдо,
без
еднократните
и другите
временни мерки)
от най-малко
0,5 % от БВП като
референтна стойност.

(8)       В
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на
2009 г.,
залегнала в
препоръката
на Съвета по
член 126, параграф
7 от ДФЕС от 2
декември 2009 г.,
се предвижда,
че френската
икономика ще
нарасне с 1,2 %
през 2010 г. и 1,5 %
през 2011 г. 2012 г. и 2013
г. не бяха
обхванати от
прогнозния
период, но
при
хипотезата,
че до 2015 г.
голямата
отрицателна
разлика
между фактическия
и
потенциалния
БВП
постепенно
ще се стопи,
очакванията
бяха за
по-висок растеж
през 2012 г. и 2013 г.
спрямо
2011 година.
Растежът на
БВП през 2010 г.
беше
значително
над очакваното
в прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на
2009 г., през 2011 г.
той беше
малко повече
от
прогнозирания
1,5 %, а през 2012 г.
френската
икономика се
оказа в
стагнация.
(9)       В
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г. се
предвижда
БВП да
намалее с 0,1 % ,
което
предполага и
много по-лош
сценарий за
тази година,
отколкото
залегналия в
основата на
препоръката
на Съвета от
декември 2009 г.
Ниският
реален
разполагаем
доход на домакинствата,
свързан
по-специално
с нарастването
на
безработицата
и увеличаването
на данъците,
ще бъде
компенсиран
само частично
от
забавянето
на
инфлацията, а
ниското
доверие на
деловите
среди се
очаква да доведе
до
продължителен
спад в
инвестициите.
Лекото
възстановяване
на външния
сектор се
очаква да
доведе до
скромно
съживяване
на
икономическата
активност
през втората
половина на
годината.
Постепенното
подобряване
на доверието
и
възстановяване
на реалния
разполагаем
доход — при
презумпцията,
че няма да
бъдат
прилагани
допълнителни
мерки за
консолидация
— се очаква да
доведат до положителен
растеж през
2014 г. (1,1 %). Въпреки
усилията на
правителството
в подкрепа на
заетостта,
по-специално
на младите
хора и възрастните
работници,
процентът на
безработицата
се очаква да
нарасне още,
достигайки
10,6 % и 10,9 %
съответно
през 2013 г. и 2014 г.
Инфлацията
се очаква да
се забави до
1,2 % през 2013 г. на
фона на
по-ниските
цени на енергията
преди да се
ускори
отново през
следващата
година
главно
поради
планирани повишения
на ДДС.
(10)     Икономическата
криза също
така оказа
значително
влияние
върху
салдото на
консолидирания
държавен бюджет.
Дефицитът се
повиши до
безпрецедентните
7,5 % от БВП за
2009 г. от вече
високите 3,3 %
за 2008 г. поради
действието
на
автоматичните
стабилизатори
и на
дискреционните
данъчни стимули,
предоставени
от властите
като част от
Европейския
план за
икономическо
възстановяване
(ЕПИВ). През 2010 г.
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет намаля
до 7,1 % от БВП,
което
отразява
както въздействието
на
икономическия
цикъл, така и
подобрението
на
структурното
салдо (отчасти
компенсирано
от
еднократно
увеличение
на дефицита).
Структурното
салдо се
подобри с 0,3 %
от БВП. През
2011 г.
дефицитът
намаля значително
и достигна 5,3 %
от БВП.
Въпреки че
растежът на
БВП остана
непроменен
спрямо 2010 г. — на
равнище от 1,7 %,
подобрението
се дължи основно
на по-добрите
мерки за
консолидация
и пълното
излизане от ЕПИВ.
Фискалното
подобрение,
измерено чрез
промяната в
структурното
салдо, бе 1,2 % от
БВП. Въпреки
сериозния
пакет от нови
мерки през
2012 г.
номиналният
дефицит
достигна 4,8 %
от БВП, което
надхвърля
целевите 4,5 %,
към които се
стремяха
властите.
Част от разликата
се дължи на
разходите за
спасяване на
банковата
групировка Dexia
(0,1 % от БВП). Структурното
салдо се
подобри с 1,1% от
БВП.
(11)     Според
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г. номиналният
дефицит се
очаква да се
понижи допълнително
през тази
година в
резултат от приетите
мерки —
най-вече във
връзка с
бюджета.
Мерките по
отношение на
приходите
включват
допълнителното
увеличаване
на приходите
от преки
данъци и
вноски за
социално осигуряване.
Настоящите
правила за
разходите (централна
администрация
и
здравеопазване)
са
актуализирани,
като това ще
допринесе за
поддържането
на
ограниченията
за разходите.
По-слабата от
предвиденото
инфлация и
частичното
спиране на
индексацията
на втория стълб
от
пенсионната
система,
договорено
със
социалните
партньори,
също ще
спомогне за
ограничаването
на разходите.
Растежът на
БВП, за който
отново се
очаква да
бъде много
под
потенциалния,
ще окаже
неблагоприятно
влияние
върху
номиналното
салдо. Като цяло
се очаква
дефицитът да
достигне 3,9 %
от БВП. Предвижда
се
структурното
салдо да се
подобри с още
1,3 % от БВП. През
2014 г.
дефицитът се
очаква да
достигне 4,2 %
от БВП, при
обичайната
презумпция
за липса на
промяна в
политиката, което
означава, че
под внимание
са взети само
мерките, за
които има достатъчно
подробна
информация.
По-специално,
част от
мерките за
финансиране
на новите
фирмени
данъчни
кредити за
конкурентоспособност
и заетост все
още предстои
да бъдат
уточнени.
Освен това
краят на 2013 г. е
срокът за
редица
еднократни
данъчни
плащания.
Очаква се, че
като цяло
структурното
салдо ще
остане
стабилно
през
следващата
година.
(12)     Прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г. сочи
намаление на
структурния
дефицит от 6,1 %
през 2009 г. до 2,2 %
от БВП тази
година, т.е.
средно с 1 % от
БВП за
референтния
период 2010—2013 г.
При внасяне
на корекцията
за
преразглеждането
надолу на потенциалния
растеж на
производството
(+ 0,1 % от БВП) и
извънредните
приходи (-0,2 % от
БВП) в сравнение
с момента на
отправянето
на
препоръката
от Съвета,
средногодишното
фискално
подобрение възлиза
на 0,9 % от БВП,
което е малко
под препоръчаното
подобрение
от над 1 % от
БВП. Цялостната
оценка на
дискреционните
мерки, предприети
от френските
власти през
2010—2013 г., обаче
сочи, че
кумулативното
отражение върху
бюджета на
тези суми
възлиза на
около 5,25% от БВП,
т.е. 1,3 % от БВП
средно
годишно. В
допълнение към
подобренията,
постигнати в
структурното
салдо,
отделните
дискреционни
мерки през
този период
позволиха да
бъде
компенсирана
тенденцията
към
автономно
увеличение
на
публичните
разходи,
което се дължи
на фактори
като
застаряването
на населението.
Анализът
„отдолу
нагоре“
създава
по-положителна
представа,
отколкото
подходът
„отгоре
надолу“,
основаващ се
на
структурното
салдо.
Мерките
включват значително
увеличение
на
подоходното
облагане на
физическите
лица и на
корпоративните
данъци, допълнено
от повишение
на косвените
данъци и социалноосигурителните
вноски,
замразяване
на основните
възнаграждения
на държавните
служители,
както и
икономии,
произтичащи
от общия
преглед на
публичните
политики (RGPP),
пенсионната
реформа от
2010 г. и факта, че
нормата за разходите
за
здравеопазване
(ONDAM) е била
редовно
постигана и
дори
надхвърляна.
Предвид гореизложеното
може да се
счита, че
френските
власти са
предприели
ефективни
действия.
(13)     Съотношението
между
публичния
дълг и БВП, което
се равняваше
на 79,2 % през 2009 г.,
надхвърли 90 %
миналата
година.
Според
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г. отношението
на дълга към
БВП ще
продължи да нараства
в рамките на
прогнозния
хоризонт до
94,0 % и почти 96,2 %
от БВП
съответно
през 2013 г. и 2014 г.
на фона на
все още
относително
високия
дефицит по консолидирания
държавен
бюджет и
забавения
растеж на
номиналния
БВП.
Разликата за определен
период между
изменението
на държавния
дълг и
бюджетното салдо,
включително
вноските към
Европейския
механизъм за
стабилност и
преките заеми
за обхванати
от програми
държави от
еврозоната,
също ще
допринесе за
увеличаването
на публичния
дълг.
(14)     Значителното
влошаване на
състоянието
на бюджета,
произтичащо
от като цяло
по-лошото
икономическо
състояние в
сравнение с
посоченото в
препоръката
на Съвета за
2009 г., показва,
че
приемането
на актуализирани
препоръки
съгласно
член 126, параграф
7 от ДФЕС за
Франция за
удължаване
на срока за
коригиране
на
прекомерния
дефицит, е
обосновано,
при спазване
на правилата
на Пакта за
стабилност и
растеж.
(15)     Като
се има
предвид
високата
степен на неопределеност
при
икономическите
и бюджетните
тенденции,
препоръчителната
бюджетна цел
за последната
година от
периода за
корекции следва
да бъде
определена
на ниво,
значително
под
референтната
стойност, за
да се гарантира
ефективно и
трайно
постигане на
корекцията в
рамките на
предвидения
срок.
(16)     Удължаването
само с една
година на
срока за
коригиране
на
прекомерния
дефицит ще
изисква
подобрение
на
бюджетното
салдо през 2014 г.
значително
над средното
годишно
фискално
подобрение в
периода 2010—2013 г.,
препоръчано от
Съвета на 2
декември 2009 г.,
което би
попречило в
значителна
степен на очакваното
икономическо
възстановяване
през
следващата
година.
Удължаването
на срока с
две години би
позволило
номиналният
дефицит да
спадне под 3 %
от БВП през
2015 г., като същевременно
бъде
ограничено
неблагоприятното
влияние
върху
растежа през
2014 г. и 2015 г.
Предоставянето
на Франция на
още две години
ще бъде в
съответствие
с целите за
номиналния
дефицит от 3,9 %
от БВП за 2013 г.,
3,6 % за 2014 г. и 2,8 % за
2015 г.
Базисното
годишно
подобрение
на структурното
бюджетно
салдо би било
1,3 % от БВП през 2013 г.
и 0,8 % през 2014 г. и
2015 г. Също така,
като се вземе
предвид
евентуалната
тенденция
към влошаване
на
структурното
салдо, това
би означавало,
че през 2014 г. и
2015 г. ще бъдат
необходими дискреционни
мерки от над
1 % от БВП
годишно.
(17)     За да
бъдат
постигнати
бюджетните
цели, от
решаващо
значение е
властите да
прилагат в
пълна степен
вече
приетите
мерки за 2013 г. (в
момента те се
оценяват на
1,5 % от БВП) и да
конкретизират,
приемат и
приложат
бързо
намаляване на
разходите
и/или мерки
по отношение
на приходите
в размер на
над 1 % от БВП
годишно през
2014 г. и 2015 г.
(цялостното
въздействие на
приетите
мерки/описаните
достатъчно подробно
мерки за 2014—2015 г.
засега е
незначително).
По-специално,
повечето
планирани
икономии в
подкрепа на
различните
разходни
норми за 2014—2015 г.
все още не са
уточнени. Не
е изрично
потвърдено,
че ще бъде запазено
и след 2013 г.
замразяването
на основните
заплати,
което се
прилага към
всички подсектори
на сектор
„Държавно
управление“.
Въпреки че в
момента се
прави преглед
на разходите
в рамките на
инициативата
„Актуализиране
на
публичните
действия“, все
още не е ясно
дали той ще
доведе до
значителни (и
лесно
измерими
количествено)
икономии. Що
се отнася до
пенсионната
система, все
още не са
оповестени
реалните
мерки в
подкрепа на
планираната
реформа.
Липсва конкретна
информация и
относно
очакваното
намаляване
на
публичните
разходи на местно
равнище. Що
се отнася до
приходите, в
края на 2013 г.
настъпва
срокът за
извършване на
редица
еднократни
данъчни
плащания, като
засега не са
обявени
конкретни
мерки за компенсирането
им. Остават
достатъчно
големи и
рисковете за
макроикономическия
сценарий на
френските
власти за
следващата година.
Въпреки че
растежът на
БВП се очаква
да бъде 1,2 % —
много близък
до
прогнозите
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г. (1,1 %), налице
са
несъответствия
между
основните фискални
сценарии:
френските
власти залагат
на
структурно
подобрение
от 1 % през 2014 г.,
докато
службите на
Комисията
прогнозират леко
влошаване на
структурното
салдо.
Новосъздаденият
Фискален
съвет („Haut Conseil des finances publiques“)
също смята за
подчертано
оптимистичен
макроикономическия
сценарий,
залегнал в основата
на сегашния
целеви
дефицит за
2014 г. Като цяло
ситуацията
трябва да се
следи отблизо
и властите
трябва да
бъдат готови
да
предприемат коригиращи
действия в
случай на
надхвърляне
на
планираните
разходи или
спад на приходите.
(18)     Докладът
на
Европейската
комисия
относно
фискалната
устойчивост
за 2012 г.
показва, че
Франция не
изглежда да е
изправена
пред риск от
напрежение
във
фискалната област
в
краткосрочен
план. В
средносрочен
и
дългосрочен
план
рисковете
изглеждат средни
и ниски.
Последните
промени,
засягащи
пенсионната
система,
обаче будят
по-голямо
безпокойство.
По-специално,
най-новите прогнози
на
Консултативния
съвет по
пенсионните
въпроси („Conseil d'orientation des
retraites“) сочат
устойчиви
дефицити на
системата за
периода до
2020 г. Това
потвърждава
спешната
необходимост
от
допълнителна
пенсионна
реформа с цел
изцяло да се
възстанови
дългосрочната
устойчивост
на
публичните финанси.
(19)     Франция
изпълнява
условията за
удължаване
на крайния
срок за
коригиране
на прекомерния
дефицит на
консолидирания
държавен
бюджет по
член 3,
параграф 5 от
Регламент (EО)
№ 1467/97 за
определяне и
изясняване
на
прилагането
на
процедурата
при прекомерен
дефицит,
ПРИЕ
НАСТОЯЩАТА
ПРЕПОРЪКА:
(1)
Най-късно
до 2015 г.
Франция
следва да
прекрати
сегашното
състояние на
прекомерен
дефицит.
(2)
Франция
следва да
постигне
номинален
дефицит от 3,9 %
от БВП през
2013 г., 3,6 % през 2014 г.
и 2,8 % през 2015 г.,
което е в
съответствие
с постигането
на
подобрение
на
структурното
салдо с 1,3 % от
БВП през 2013 г.,
0,8 % през 2014 г. и 0,8 %
през 2015 г., въз
основа на
разширената
прогноза на
службите на
Комисията от
пролетта на 2013 г.

(3)
Франция
следва да
изпълнява в
пълна степен
вече
приетите за
2013 г. мерки (1,5 %
от БВП) и да определи,
приеме и
приложи
бързо
необходимите
консолидационни
мерки за 2014 г. и
2015 г. за постигане
на
препоръчаното
подобрение в
структурното
салдо, като същевременно
направи и
планирания
задълбочен
преглед на
разходните
категории във
всички
подсектори
на сектор
„Държавно управление“,
включително
на
социалното
осигуряване
и на равнище
местно
управление.
(4)
Франция
следва да
използва
всички
извънредни
приходи за
намаляване
на дефицита.
Мерките за
бюджетна
консолидация
следва да
гарантират
трайно
подобрение
на
структурното
салдо на консолидирания
бюджет, като
същевременно
подкрепят
растежа.
(5)
Съветът
определя 1
октомври 2013 г.
като краен срок
за
правителството
на Франция да
приеме
ефективни
действия и, в
съответствие
с член 3,
параграф 4а
от Регламент (ЕО)
№ 1467/97, да
докладва
подробно
относно консолидационната
стратегия,
предвидена за
постигане на
целите.
Освен
това
френските
власти
следва да засилят
дългосрочната
устойчивост
на
пенсионната
система, като
допълнително
адаптират
всички
свързани с
нея
параметри.
По-специално,
планираната
реформа
следва да
бъде приета
до края на тази
година, както
се предвижда
към момента,
и да приведе
системата в
баланс по
устойчив начин
не по-късно
от 2020 г., като в
същото време се
избягва
допълнително
повишение на
разходите за
труд. Освен
това, за да се
осигури успехът
на
стратегията
за фискална
консолидация,
важна ще бъде
подкрепата
на фискалната
консолидация
посредством
мащабни структурни
реформи в
съответствие
с препоръките
на Съвета към
Франция в
рамките на Европейския
семестър и
по-специално
тези, които
се отнасят до
процедурата
при макроикономически
дисбаланси.
Освен
доклада
съгласно
препоръка 5),
френските
власти
следва да докладват
за напредъка,
постигнат по
прилагането
на тези
препоръки,
най-малко
веднъж на
всеки шест
месеца, както
и в отделна
глава,
включена в
програмите
за
стабилност,
до пълното
коригиране
на
прекомерния
дефицит.
Адресат
на
настоящата
препоръка е
Република
Франция.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               Всички
документи,
свързани с
процедурата при
прекомерен
дефицит за
Франция, се
намират на: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm
[2]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 6.


title: Препоръка на Съвета от 21 март 2013 година относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Осми ЕФР) за финансовата 2011 година

text:
               26.3.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 88/1

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 21 март 2013 година
   относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Осми ЕФР) за финансовата 2011 година
   2013/C 88/01
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Четвъртата конвенция АКТБ-ЕИО, подписана в Ломе на 15 декември 1989 г. (1), изменена със Споразумението, подписано в Мавриций на 4 ноември 1995 г. (2),
   като взе предвид Вътрешното споразумение между представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно финансирането и управлението на помощта от Общността по Втория финансов протокол към Четвъртата конвенция АКТБ-ЕО (3), („Вътрешното споразумение”) за създаване, наред с другото, на Осмия европейски фонд за развитие (Осми ЕФР) и по-специално член 33, параграф 3 от него,
   като взе предвид Финансовия регламент от 16 юни 1998 г., приложим за финансовото сътрудничество за развитие по Четвъртата конвенция АКТБ-ЕО (4), и по-специално членове 66—74 от него,
   като разгледа приходните и разходните сметки и счетоводния баланс за операциите на Осмия ЕФР към 31 декември 2011 г. и Годишния доклад на Сметната палата относно дейностите, финансирани от осмия, деветия и десетия Европейски фонд за развитие (ЕФР) (5) за финансовата 2011 г., заедно с отговорите на Комисията, съдържащи се в този годишен доклад,
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 33, параграф 3 от Вътрешното спорaзумение Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност за финансовото управление на Осмия ЕФР по препоръка на Съвета.

               (2)

               Цялостното изпълнение на операциите на Осмия ЕФР през финансовата 2011 г. от страна на Комисията е удовлетворително,

         ПРЕПОРЪЧВА на Европейския парламент да освободи Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Осмия ЕФР за финансовата 2011 година.

      Съставено в Брюксел на 21 март 2013 година.

            За Съвета

            Председател

         P. HOGAN

      (1)  ОВ L 229, 17.8.1991 г., стр. 3.

      (2)  ОВ L 156, 29.5.1998 г., стр. 3.

      (3)  ОВ L 156, 29.5.1998 г., стр. 108.

      (4)  ОВ L 191, 7.7.1998 г., стр. 53.

      (5)  ОВ C 344, 12.11.2012 г., стр. 243.


Препоръка на Европейския парламент до Съвета от 21 юни 2007 г. относно развитието на преговорите по рамковото решение за борба с расизма и ксенофобията (2007/2067(INI))


title: 2013/711/ЕС: Препоръка на Комисията от 3 декември 2013 година за намаляване на наличието на диоксини, фурани и ПХБ във фуражите и храните  текст от значение за ЕИП

text:
               4.12.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 323/37

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 3 декември 2013 година
   за намаляване на наличието на диоксини, фурани и ПХБ във фуражите и храните
   (текст от значение за ЕИП)
   (2013/711/ЕС)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Като част от общата стратегия за намаляване на наличието на диоксини, фурани и ПХБ в околната среда, фуражите и храните бяха приети редица мерки.

               (2)

               Максимално допустимите граници за диоксини и сума от диоксини и диоксиноподобни ПХБ във фуражи бяха определени с Директива 2002/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1), а за храните — с Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията (2).

               (3)

               За да се насърчи активният подход към намаляването на наличието на диоксини и диоксиноподобни ПХБ в храните, с Препоръка 2011/516/ЕС на Комисията (3) бяха определени прагове на интервенция за диоксини и диоксиноподобни ПХБ в храните, а с Директива 2002/32/ЕО такива прагове бяха определени и за диоксините и диоксиноподобните ПХБ във фуражите.

               (4)

               Праговете на интервенция са инструмент за компетентните органи и операторите, с който се подчертават онези случаи, в които е подходящо да се идентифицира източник на замърсяване и да се предприемат мерки за неговото намаляване или отстраняване.

               (5)

               Тъй като източниците на диоксини и диоксиноподобни ПХБ са различни, подходящо е за диоксините, от една страна, и за диоксиноподобните ПХБ, от друга, да се определят отделни прагове на интервенция.

               (6)

               Понастоящем е подходящо да се препоръча засилено наблюдение на наличието на диоксини, диоксиноподобни ПХБ и недиоксиноподобни ПХБ в яйца от кокошки, отглеждани на открито, яйца биологично производство, агнешки и овчи черен дроб, китайски краб с мъхнати щипки, сушени билки и глини като хранителни добавки.

               (7)

               Подходящо е освен това да се уточни, че праговете на интервенция за отделните продукти се отнасят до мокрото тегло.

               (8)

               Следователно Препоръка 2011/516/ЕС следва да се замени с нова препоръка,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               Съобразно своето производство, използване и потребление на фуражи и храни държавите членки извършват наблюдение на случаен принцип за наличие на диоксини, диоксиноподобни ПХБ и на недиоксиноподобни ПХБ.

               2.

               Освен наблюдението, споменато в точка 1, държавите членки следва да наблюдават по-специално наличието на диоксини, диоксиноподобни ПХБ и недиоксиноподобни ПХБ в следните продукти:

                           а)

                           яйца от кокошки, отглеждани на открито и яйца биологично производство;

                           б)

                           агнешки и овчи черен дроб;

                           в)

                           китайски краб с мъхнати щипки, по отношение на:

                                       i)

                                       мускулно месо от крайници (отделно);

                                       ii)

                                       кафяво месо (отделно);

                                       iii)

                                       общ продукт (изчисляване, при което се вземат предвид количествата, открити в мускулното месо от крайници и кафявото месо, както и съотношението помежду им);

                           г)

                           сушени билки (във фуражи и храни);

                           д)

                           глини, продавани като хранителни добавки.

               3.

               При установяване на несъответствие с разпоредбите на Директива 2002/32/ЕО и Регламент (ЕО) № 1881/2006 и когато равнищата на диоксини и/или диоксиноподобни ПХБ надвишават праговете на интервенция, посочени в приложението към настоящата препоръка по отношение на храните и в приложение II към Директива 2002/32/ЕО по отношение на фуражите, държавите членки съвместно с операторите:

                           а)

                           започват разследване с цел определяне на източника на замърсяване,

                           б)

                           вземат мерки за ограничаване или отстраняване на източника на замърсяване.

               4.

               Държавите членки следва да предоставят всички данни за настоящото наличие на диоксини, диоксиноподобни ПХБ и недиоксиноподобни ПХБ във фуражите и храните на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ). Държавите членки уведомяват Комисията и останалите държави членки за своите констатации, за резултатите от своите разследвания и за мерките, взети с цел ограничаване или отстраняване на източника на замърсяване.

         Настоящата препоръка заменя Препоръка 2011/516/ЕС.

      Съставено в Брюксел на 3 декември 2013 година.

            За Комисията

         Tonio BORG

            Член на Комисията

      (1)  Директива 2002/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 май 2002 г. относно нежеланите вещества в храните за животни (ОВ L 140, 30.5.2002 г., стр. 10).

      (2)  Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (ОВ L 364, 20.12.2006 г., стр. 5).

      (3)  Препоръка 2011/516/ЕС на Комисията от 23 август 2011 г. за намаляване на наличието на диоксини, фурани и ПХБ във фуражите и храните (ОВ L 218, 24.8.2011 г., стр. 23).

      ПРИЛОЖЕНИЕ
      По смисъла на настоящото приложение се прилагат следните определения:

                  а)

                  „Диоксини + фурани (СЗО-ТЕ)“ означава сбора от полихлорирани дибензопарадиоксини (PCDD) и полихлорирани дибензофурани (PCDF), изразени в определените от Световната здравна организация (СЗО) токсични еквиваленти, като се използват ФТЕ на СЗО (фактори за токсична еквивалентност на СЗО).

                  б)

                  „Диоксиноподобни ПХБ (СЗО-ТЕ)“ означава сумата от полихлорирани бифенили (ПХБ), изразени в токсични еквиваленти на СЗО, като се използват ФТЕ на СЗО.

                  в)

                  „ФТЕ-СЗО“ означава определените от Световната здравна организация фактори за токсична еквивалентност за оценка на риска за човека въз основа на заключенията на Световната здравна организация (СЗО) — заседание на експертите по Международна програма за безопасност на химичните вещества (IPCS), състояло се в Женева през юни 2005 г. (Martin van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).

                  Храни

                  Праг на интервенция за диоксини + фурани (ФТЕ на СЗО) (1)

                  Праг на интервенция за диоксиноподобни ПХБ (ФТЕ на СЗО) (1)

                  Месо и месни продукти (с изключение на годна за консумация карантия) (2) от следните животни:

                              —

                              говеда и овце

                  1,75 pg/g мазнина (3)

                  1,75 pg/g мазнина (3)

                              —

                              домашни птици

                  1,25 pg/g мазнина (3)

                  0,75 pg/g мазнина (3)

                              —

                              свине

                  0,75 pg/g мазнина (3)

                  0,50 pg/g мазнина (3)

                  Смесени мазнини

                  1,00 pg/g мазнина (3)

                  0,75 pg/g мазнина (3)

                  Месо от мускули от отгледана в развъдници риба и рибни продукти от развъдници

                  1,50 pg/g мокро тегло

                  2,50 pg/g мокро тегло

                  Сурово мляко (2) и млечни продукти (2), включително масло

                  1,75 pg/g мазнина (3)

                  2,00 pg/g мазнина (3)

                  Кокоши яйца и яйчни продукти (2)

                  1,75 pg/g мазнина (3)

                  1,75 pg/g мазнина (3)

                  Глини като хранителна добавка

                  0,50 pg/g мокро тегло

                  0,35 pg/g мокро тегло

                  Плодове, зеленчуци (включително пресни билки) и зърнени храни (4)

                  0,30 pg/g мокро тегло

                  0,10 pg/g мокро тегло

         (1)  Горни граници на концентрациите: горните граници на концентрациите се изчисляват, като се приема, че всички стойности за различните сродни вещества, които са по-ниски от границата на откриване, са равни на границата на откриване.

         (2)  Посочените в тази категория храни са, както са определени в Регламент (ЕО) № 853/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (ОВ L 139, 30.4.2004 г., стр. 55).

         (3)  Праговете на интервенция не са приложими за хранителни продукти, съдържащи < 2 % мазнина.

         (4)  За сушени плодове и сушени зеленчуци (включително сушени билки) прагът за интервенция е 0,5 pg/g за диоксини + фурани и 0,35 pg/g за диоксиноподобни ПХБ, налични в търговския продукт.