title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Гърция за периода 2021-2030 г.

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/29

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Гърция за периода 2021-2030 г.
      (2019/C 297/08)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към посочения регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Гърция представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 25 януари 2019 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първа стъпка от постепенния процес между Комисията и държавите членки с цел приключване на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на националния интегриран план в областта на енергетиката и климата на Гърция, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията може да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на целите на Енергийния съюз, и по-специално на целите на Съюза за енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност за 2030 г., както и равнището на междусистемната електроенергийна свързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общи цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да бъдат необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на интегрирания национален относно енергетиката и климата план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на целите на Съюза, като в съответните случаи се отчита представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за разходноефективни икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че са взели предвид по подобаващ начин принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, в частност като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за разходноефективното постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на снабдяването с енергия и преодоляване на енергийната бедност.

                  (8)

                  По силата на Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Гърция за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Гърция (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  В съответните случаи държавите членки следва да представят в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализираните им впоследствие версии същите данни, които представят пред Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и – когато има такива – на европейски статистически данни е много важно също за изчисляването на база за моделирането и прогнозирането. Употребата на европейски статистически данни ще осигури по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и – доколкото е възможно – въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  В окончателния план Гърция следва да доразвие положителните взаимовръзки между планираните политики и мерки, посочени в проектоплана, и да разгледа в по-голяма дълбочина по-проблематичните от тях. Такива са полезните взаимодействия в рамките на декарбонизацията, например отражението върху отчетените емисии и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство в планираните политики за биоенергията. Друга взаимовръзка са полезните взаимодействия между измеренията на декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния пазар и принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, например да се обясни по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика и сигурност на енергийните доставки. Енергийната ефективност може също да се разглежда във връзка с преодоляването на енергийната бедност. Целите в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани в другите измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  Предимство за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било той да представя сектора на нисковъглеродните технологии и мерките за декарбонизация на отраслите с високо потребление на енергия и въглеродно интензивните отрасли заедно с по-задълбочен анализ на сегашното му положение на световния пазар, като се посочи в кои области той има конкурентни предимства и кои представляват потенциални предизвикателства. Добре би било също така да се доразвие темата за намалението на емисиите на парникови газове, вследствие на амбициозни действия, свързани с кръговата икономика.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Гърция са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ГЪРЦИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да създаде условия за навременно и ефективно спрямо разходите достигане на 31-процентен дял на енергията от възобновяеми източници, като принос на Гърция за постигане на целта на Съюза за 2030 г., като включи в окончателния план наред с останалото и индикативна крива, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999, и представи подробни и количествено определени политики и мерки, които покриват задълженията по Директива (ЕС) 2018/2001. Да съгласува целите, представени в нейния проектоплан в частта за дела на енергията от възобновяеми източници на енергия в сектора на отоплението и охлаждането с индикативната цел в член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001, а в частта за транспорта — с тази в член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  2.

                  Да си постави значително по-амбициозни цели по отношение на намалението на крайното и първичното енергийно потребление, с оглед на потребността да се повиши равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за енергийната ефективност за 2030 г., и да подкрепи тези усилия с подходящи политики и мерки, които биха осигурили допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Да изясни графика за приемане и прилагане на политиките, планирани да бъдат в действие през 2020 г., особено за новите инструменти. Мерките, планирани за постигане на кумулативната цел за икономии, следва да са разработени в подходящия мащаб.

                  3.

                  Да определи мерки в подкрепа на целите за енергийна сигурност относно диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки за осигуряване на гъвкавост, по-специално по отношение на природния газ. Да включи оценка за начина, по който инфраструктурните проекти и регионалното сътрудничество допринасят за постигането на целите на енергийната сигурност, и за това как да се използват регионалното сътрудничество и механизмите за гъвкавост, за да се извлекат ползи от намалението на емисиите на парникови газове с цел модернизирането на гръцката икономика.

                  4.

                  Да включи перспективни общи и конкретни цели по отношение на пазарната интеграция, по-специално мерките за развитие на по-конкурентни пазари на едро и на дребно, в съгласие с ангажимента на Гърция по линия на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС) да намали до 2020 г. дяловете на досегашните доставчици на пазарите на дребно и едро до под 50 %. Да въведе целеви модел за електроенергия и свързване с пазарите на съседните страни въз основа на графиците, договорени в рамките на механизма за наблюдение след приключване на програмата.

                  5.

                  Да доуточни количествено националните общи и конкретни цели за финансиране в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да предвиди за постигането на тези общи цели конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да засили вече установените договорености за регионално сътрудничество с България и Кипър, както и със страните от групата на високо равнище за свързаност на газопреносната система в Централна и Югоизточна Европа (CESEC). В контекста на инициативата „Чиста енергия за островите в ЕС“ — да засили сътрудничеството с държавите членки и островните региони, изправени пред сходни географски, климатични и инфраструктурни предизвикателства и възможности в своя енергиен преход. Да проучи презграничния потенциал и макрорегионалните аспекти на една координирана политика в областта на енергетиката и климата, по-специално в района на Адриатическо море и Йонийско море, с цел намаляване на въглеродния отпечатък на този район и прилагане на екосистемен подход. Регионалният обмен може да бъде съсредоточен в областта на вътрешния енергиен пазар и енергийната сигурност с оглед на промените в електроенергийните системи за приемане на по-голям дял електроенергия от възобновяеми източници, което ще увеличи вноса и износа на електроенергия и ще повиши необходимостта от гъвкавост на системата. Освен това да използва двустранното сътрудничество и механизмите за гъвкавост, за да се извлекат ползи от намалението на емисиите на парникови газове с цел модернизирането на гръцката икономика.

                  7.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено тези за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  8.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката в областта на качеството на въздуха и емисиите във въздуха с повече количествена информация, включваща най-малко изискваната информация за прогнозите относно емисиите на замърсители на въздуха при планираните политики и мерки.

                  9.

                  Да съвмести по-добре социално отговорното измерение на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния живот, заетостта, придобиването на умения и обучението. Да представи по-подробна информация върху проектите за подпомагане на социално отговорния преход, като уточни начина на подпомагане и въздействието на инициативите и като съотнесе това към прехода в регионите с интензивна употреба на въглища, във въглеродно интензивните региони или в промишлените региони. Да доразвие подхода за справяне с енергийната бедност съгласно изискванията по Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 261.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1007 final.

         (5)  COM (2019) 508 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 261.

         (7)  SWD(2019) 261.


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Испания за периода 2021-2030 година

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/33

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Испания за периода 2021-2030 година
      (2019/C 297/09)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към посочения регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Испания представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 22 февруари 2019 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първа стъпка от постепенния процес между Комисията и държавите членки с цел приключване на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 от Комисията се изисква да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Испания, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и степента на електрическа взаимосвързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които могат да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере определен количествен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на националния план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се взема предвид представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Испания за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Испания (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да отчита всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и — доколкото е възможно — въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  Налице е широка съгласуваност на целите във и между отделните измерения, по-специално при декарбонизацията и енергийната ефективност. В окончателния план Испания следва също така да опише взаимовръзките между планираните политики и мерки и да ги опише също количествено, когато това е възможно. Може да се постави ударение върху полезните взаимодействия между измеренията на декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния пазар и първостепенния принцип на енергийната ефективност, като се обясни по какъв начин тя допринася за разходоефективно постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и как това спомага за решаването на енергийната бедност. Взаимодействията между планираните политики, свързани с постепенното извеждане от експлоатация на електроцентрали на въглища и атомни електроцентрали, включително стратегията за използване на съществуващите в страната съоръжения от ядрения горивен цикъл, въздействието на рисковете от изменението на климата върху енергийните доставки и въздействието на засиленото проникване на енергия от възобновяеми източници върху вътрешния пазар също представляват важни елементи, които трябва да бъдат разгледани в окончателния план. Целите в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани в другите измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било в него да се представи цялостен анализ на сегашното положение на сектора на нисковъглеродните технологии на световния пазар, в който се изтъкват областите на конкурентни предимства и потенциални предизвикателства и се посочват измерими цели за бъдещето развитие и политики и мерки за тяхното постигане, като се правят съответните препратки към политиката за предприятията и промишлеността. Добре би било също така да се доразвие взаимодействието с кръговата икономика с ударение върху нейния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Испания са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ИСПАНИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да подкрепи одобрената амбициозна цел от 42-процентен дял на енергията от възобновяеми източници за 2030 г., като принос на Испания за постигане на целта на Съюза за 2030 г. за дела на енергията от възобновяеми източници, чрез подробни и количествено определени политики и мерки, съобразени със задълженията по Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), които позволяват своевременното и ефективно спрямо разходите постигане на заявената от Испания цел. Да включи индикативна крива, която да достига до всички референтни стойности съгласно член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999. Да представи допълнителни подробности относно мерките за намаляване на административната процедури тежест и относно благоприятстващите рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за възобновяема енергия съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  2.

                  Да проучи допълнително начините, по които настоящите мерки ще трябва да бъдат доразвити, за да може Испания да реализира очакваните икономии на енергия. Тези мерки ще трябва да доведат до увеличаване на икономиите на енергия в сравнение с настоящите нива и предизвикателствата, свързани с едно толкова значително увеличаване, трябва да бъдат надлежно взети под внимание.

                  3.

                  Да доразработи мерките в подкрепа на целите за енергийна сигурност относно диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки за осигуряване на гъвкавост, и да осигури информация за постепенното извеждане от експлоатация на ядрени електроенергийни мощности.

                  4.

                  Да определи ориентирани към бъдещето цели и задачи, свързани с пазарната интеграция, по-специално мерки за посрещане на предвидимото развитие на тарифните дефицити в секторите на електроенергията и природния газ, както и потенциалното въздействие на предвижданите мерки. Да изготви стратегия и график за постигането на напълно пазарни цени.

                  5.

                  Да доизясни количествено националните общи и конкретни цели за финансиране в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да предвиди за постигането на тези общи цели конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да засили съществуващото добро регионално сътрудничество с Франция и Португалия, за да се обърне специално внимание на измеренията на вътрешния енергиен пазар и на енергийната сигурност, по-специално на трансграничните и трансрегионалните междусистемни връзки. Да обмисли засилването на мерките, свързани с регионалното сътрудничество в областите на енергията от възобновяеми източници и на енергийната ефективност.

                  7.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено тези за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  8.

                  Да съвмести по-добре социално отговорното измерение на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния живот, заетостта и придобиването на умения. По-конкретно, в плана следва да се обърне внимание на въздействието върху въглеродно интензивните региони с високо потребление на въглища и да бъде интегрирана националната стратегия за енергийния преход. Да включи специална оценка на проблема с енергийната бедност и на свързаните с него цели или конкретни политики или мерки, както се изисква в Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 262.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1008 final.

         (5)  COM (2019) 509 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 262.

         (7)  SWD(2019) 262.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Франция за периода 2021 — 2030 година

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/36

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Франция за периода 2021 — 2030 година
      (2019/C 297/10)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Франция представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 15 февруари 2019 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първата стъпка от повтарящия се процес, протичащ между Комисията и държавите членки и предназначен за окончателното оформяне на плановете и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията осъществи цялостна оценка на проекта на френския национален интегриран план в областта на енергетиката и климата, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и степента на междусистемна електроенергийна свързаност, която държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които могат да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере определен количествен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на националния план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се взема предвид представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на снабдяването с енергия и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Франция за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Франция (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да отчита всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и — доколкото е възможно — въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, публикуван заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  В окончателния план Франция следва да вземе предвид взаимодействията между различните измерения. Например мерките за подобряване на енергийната ефективност или за въвеждане в по-мащабна употреба на електрическите превозни средства ще окажат положително въздействие върху сигурността на доставките като намалят нуждата от внос на петрол и газ. В проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата стремежът към енергийна ефективност е изведен като водещ принцип в усилията за постигане на енергиен преход. Описани са някои неблагоприятни взаимодействия между някои политики и мерки от едно измерение и целите, които са набелязани в друго измерение. Нужен е обстоен анализ на измененията в моментите на върхово потребление за периода 2021—2030 г., както и точна оценка на енергийната сигурност и междусистемната свързаност, което ще определи и поставяните цели. Целите в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани в другите измерения на Енергийния съюз. Окончателният план може да съдържа информация за рисковете, които крие изменението на климата и неговото въздействие върху енергийните доставки.

                  (14)

                  От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било в него да се представи цялостен анализ на сегашното положение на сектора на нисковъглеродните технологии на световния пазар, в който се изтъкват областите на конкурентни предимства и потенциални предизвикателства и се посочват измерими цели за бъдещето развитие и политики и мерки за тяхното постигане, като се правят съответните препратки към политиката за предприятията и промишлеността.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Франция са подкрепени от оценката на френския проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ФРАНЦИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да повиши равнището на амбициозност за 2030 г., като предвиди дял на възобновяемата енергия от най-малко 33 % като принос на Франция за постигането на целта на Съюза за възобновяемата енергия за 2030 г., по формулата от приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999. Да включи индикативна крива в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999 в съответствие с този дял, с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за колективно постигане на тази цел. Да представи подробни политики и мерки, подкрепени с подробни количествени данни, които са съобразени със задълженията по Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), за навременното и разходноефективно осигуряване на този принос. Да гарантира, че целта за 2020 г. за енергията от възобновяеми източници, определена в приложение I към Директива № 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9), е изцяло изпълнена и от 2021 г. нататък ще се използва като базова стойност, и да обясни как възнамерява да постигне и поддържа този базов дял. Да съгласува целите, представени в нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в частта за дела на енергията от възобновяеми източници на енергия в сектора на отоплението и охлаждането и в транспортния сектор, с индикативната цел в член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001 и с тази за транспорта в член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  2.

                  Да направи преглед на усилията за намаляване на първичното енергийно потребление, с което да допринесе за постигането на колективната цел на Съюза за енергийна ефективност до 2030 г. Делът на Франция е достатъчно амбициозен по отношение на крайното енергийно потребление. Да включи подробности в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата относно очакваното въздействие на планираните политики и мерки, за да се гарантира, че мащабът на изпълнението им ще бъде достатъчен за постигане на необходимите намаления в потреблението на енергия.

                  3.

                  Да посочи мерките в подкрепа на целите в областта на енергийната сигурност по отношение на диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерките за осигуряване на гъвкавост, и да осигури информация за планираните ядрени електроенергийни мощности.

                  4.

                  Да определи ориентирани към бъдещето цели и задачи по отношение на пазарната интеграция, по-специално мерките за развитие на по-конкурентни пазари на едро, включително за напредък към напълно пазарни цени.

                  5.

                  Да доуточни количествено националните общи и конкретни цели за финансиране в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати от днес до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Да подкрепи тези общи цели с конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Европейския стратегически план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да засили съществуващото добро регионално сътрудничество с Испания, Португалия и страните от Петстранния енергиен форум (10). Регионалният обмен следва да бъде съсредоточен върху областите на вътрешния енергиен пазар и енергийната сигурност. Да продължи сътрудничеството с Португалия и Испания, по-специално по отношение на трансграничните и трансрегионалните междусистемни връзки. Да обмисли засилването на мерките, свързани с регионалното сътрудничество в областта на енергията от възобновяеми източници. Да обмисли също разпростирането на договореностите за регионално сътрудничество в нови области, като например оценяване на регионалните производствени мощности и научни изследвания и иновации в областта на технологии, към които проявяват интерес и други държави членки.

                  7.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено тези за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  8.

                  Да съвмести по-добре социално отговорното измерение на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния живот, заетостта и придобиването на умения. Да доразвие подхода за решаване на проблема с енергийната бедност, включително чрез предоставяне на оценка на броя и вида на домакинствата, засегнати от енергийна бедност, за да даде възможност за оценяване на вероятната необходимост от индикативна цел за намаляване на енергийната бедност, както се изисква от Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 263.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1009 final.

         (5)  COM (2019) 510 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 263.

         (7)  SWD(2019) 263.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

         (9)  Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО (ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 16).

         (10)  Австрия, Белгия, Германия, Люксембург, Нидерландия, Франция и Швейцария.


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Хърватия за периода 2021-2030 г.

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/40

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Хърватия за периода 2021-2030 г.
      (2019/C 297/11)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към посочения регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Хърватия представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 28 декември 2018 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първата стъпка от повтарящия се процес, протичащ между Комисията и държавите членки и предназначен за окончателното оформяне на плановете и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на националния интегриран план в областта на енергетиката и климата на Хърватия, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията може да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на целите на Енергийния съюз, и по-специално на целите на Съюза за енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност за 2030 г., както и равнището на междусистемна електроенергийна свързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общи цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да бъдат необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере определен планиран количествен принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност в рамките на Съюза, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели надлежно внимание на препоръките на Комисията преди да оформи окончателно своя национален план, както и необходимостта да се избегне рискът от забавяне на националния план на държавата членка.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на целите на Съюза, като в съответните случаи се отчита представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за разходноефективни икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че са взели предвид по подобаващ начин принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, в частност като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за разходноефективното постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и преодоляване на енергийната бедност.

                  (8)

                  По силата на Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Хърватия за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Хърватия (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  В съответните случаи държавите членки следва да представят в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализираните им впоследствие версии същите данни, които представят пред Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и – когато има такива – на европейски статистически данни е много важно също за изчисляването на база за моделирането и прогнозирането. Употребата на европейски статистически данни ще осигури по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и – доколкото е възможно – въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  Съгласуваността между различните измерения следва да бъде взета предвид в окончателния план. Например, плановете на Хърватия да подобри енергийната сигурност, като проучи възможността за увеличаване на производството на домашни въглеводородни ресурси, трябва да бъдат взети предвид с оглед на постигането на целите, свързани с декарбонизацията и принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място. Целите в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да са в основата на усилията, планирани по други измерения на Енергийния съюз. Други примери са въздействието на нарасналото използване на биоенергия върху отчетените емисии и поглъщанията, дължащи се на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство, както и на рисковете, свързани с изменението на климата, върху енергийната сигурност.

                  (14)

                  Полезно за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било едно по-подробно разглеждане на аспектите на конкурентоспособността, по-конкретно в сектора на нисковъглеродните технологии, включително с цел декарбонизация на производството на енергия и въглеродно интензивните промишлени сектори. Положително би се отразило наличието на измерими цели за бъдещото развитие, определени на тази основа, както и на политики и мерки за тяхното постигане, осъществяващи подходящи връзки с политиката за предприятията и промишлеността. От полза би било също едно по-добро взаимодействие с кръговата икономика, подчертаващо нейния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Хърватия са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ХЪРВАТИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да подкрепи своята радваща амбиция да постигне дял от 36,4 % на енергията от възобновяеми източници за 2030 г. като принос на Хърватия към целта на Съюза за 2030 г. за енергия от възобновяеми източници с подробни и количествено определени политики и мерки, които са в съответствие със задълженията, предвидени в Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и Съвета (8), за да даде възможност за своевременно и ефективно от гледна точка на разходите постигане на този принос. Да повиши равнището на амбициозност в сектора на отоплението и охлаждането, за да постигне индикативната цел по член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001, и да повиши равнището на амбициозност за постигането на целта за транспорта съгласно член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да представи допълнителни подробни данни и мерки за благоприятните рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и за общностите за енергия от възобновяеми източници съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  2.

                  Да си постави по-амбициозни цели по отношение на крайното и първичното енергийно потребление предвид необходимостта от увеличаване на равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за 2030 г. по отношение на енергийната ефективност. Да подкрепи тези цели с политики и мерки, които да доведат до допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Да придружи предложените политики и мерки с оценка на въздействието, съдържаща прогноза за очакваните икономии, и с реалистичен график за изпълнението на предвидените мерки.

                  3.

                  Да определи перспективни общи и измерими конкретни цели за интеграцията на пазара, в частност мерки за изграждане на ликвидни и конкурентни пазари на едро и дребно както чрез насърчаване на конкуренцията в страната и преминаване към изцяло пазарни цени, така и чрез премахване на препятствията пред презграничната търговия.

                  4.

                  Да развие допълнително национални общи цели и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да предвиди за постигането на тези общи цели конкретни и подходящи политики и мерки, в т.ч. тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  5.

                  Да продължи усилията за регионално сътрудничество по националните планове в областта на енергетиката и климата в рамките на групата на високо равнище за свързаност в Централна и Югоизточна Европа (CESEC). Тези усилия могат да засягат конкретно въпроси като по-нататъшната интеграция на вътрешния енергиен пазар, оценката на адекватността на системата, справедливия преход, декарбонизацията и разгръщането на възобновяеми енергийни източници. Да проучи презграничния потенциал и макрорегионалните аспекти на една координирана политика в областта на енергетиката и климата, по-специално в района на Адриатическо море, с цел намаляване на въглеродния отпечатък на този район и прилагане на екосистемен подход.

                  6.

                  Да разшири обхвата на своя анализ на инвестиционните разходи и източниците на финансиране, включително подходящо финансиране на национално, регионално и съюзно равнище, какъвто понастоящем се предоставя за някои мерки в областта на транспорта и енергийната ефективност, до един общ преглед на нуждите от инвестиции, които са необходими за модернизиране на нейната икономика чрез постигане на целите в областта на енергетиката и климата. Да разгледа също така разходноефективното прехвърляне на емисии към други държави членки по реда на Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета (9) като източник на финансиране.

                  7.

                  Да посочи всички енергийни субсидии, включително субсидиите за изкопаеми горива, и предприети действия и планове за прекратяването им.

                  8.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката в областта на качеството на въздуха и емисиите във въздуха с повече количествена информация, включваща най-малко изискваната информация за прогнозите относно емисиите на замърсители на въздуха при планираните политики и мерки.

                  9.

                  Да интегрира по-добре аспектите, засягащи справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния аспект и аспектите на заетостта и уменията. Да доразвие подхода за решаване на проблема с енергийната бедност, включително чрез предоставяне на оценка на броя и вида на домакинствата, засегнати от енергийна бедност, за да даде възможност за оценяване на необходимостта от индикативна цел за намаляване на енергийната бедност, както се изисква от Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 224.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1010 final.

         (5)  COM (2019) 511 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 224.

         (7)  SWD(2019) 224.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

         (9)  Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 26).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Италия за периода 2021-2030 г.

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/44

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Италия за периода 2021-2030 г.
      (2019/C 297/12)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение 1 към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Италия представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 8 януари 2019 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първата стъпка от повтарящия се процес, протичащ между Комисията и държавите членки и предназначен за окончателното оформяне на плановете и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Италия, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и степента на електрическа взаимосвързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които могат да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на интегрирания национален относно енергетиката и климата план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение 2 към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се взема предвид представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Италия за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Италия (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да отчита всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение 1 към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и — доколкото е възможно — въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  В своя окончателен интегриран национален план в областта на енергетиката и климата Италия следва да доразвие положителните взаимовръзки между планираните политики и мерки, посочени в проекта за интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, и допълнително да проучи по-проблемните взаимовръзки между политиките, по-специално между измеренията на декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния пазар. Нужни са още подробности: i) относно последиците от постепенното извеждане от експлоатация на топлоелектрически централи на въглища и очакваното увеличение на дела на природния газ в енергийния микс; ii) относно начините за по-широко навлизане на възобновяемите енергоизточници; iii) относно въздействието на италианския механизъм за заплащане за осигуряване на капацитет (CRM) по отношение на цените за потребителите на енергия; iv) относно очакваните промени при субсидиите за изкопаеми горива. Аналогично, целите в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани в другите измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  Полезно за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било да се подчертаят областите с конкурентно предимство и потенциалните предизвикателства на глобално равнище в сектора на нисковъглеродните технологии, включително за декарбонизацията на въглеродно интензивните промишлени отрасли с високо енергийно потребление. Благоприятно ще се отрази наличието на измерими цели за бъдещото развитие, определени на тази основа, както и на политики и мерки за тяхното постигане, осъществяващи подходящи препратки към политиката за предприятията и промишлеността. Добре би било също така в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата да се доразвие темата за намалението на емисиите на парникови газове, вследствие на действия, свързани с кръговата икономика.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Италия са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7).

            ПРЕПОРЪЧВА НА ИТАЛИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да подкрепи одобрената амбициозна цел от 30-процентен дял на енергията от възобновяеми източници за 2030 г., като принос на Италия за постигане на целта на Съюза за 2030 г. за дела на енергията от възобновяеми източници, чрез подробни и количествено определени политики и мерки, съобразени със задълженията по Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), които да позволят своевременното и ефективно спрямо разходите постигане на заявената от Италия цел. Да си постави по-амбициозни цели за дела на енергията от възобновяеми енергоизточници в сектора на отоплението и охлаждането, за да постигне индикативната цел по член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да представи мерки за изпълнение на целта в сектора на транспорта по член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да опрости и направи по-ясна нормативната уредба и да представи допълнителни подробности относно благоприятстващите рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за възобновяема енергия съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  2.

                  Да гарантира, що се отнася до енергийната ефективност, че основните политически инструменти, посочени в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, ще продължат да осигуряват адекватни икономии в периода 2021—2030 г. Да отрази задоволително планираните актуализации и подобрения на съществуващите схеми за подпомагане в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата и в следващите доклади за напредъка. Да ги приложи в мащаб, който позволява да се постигнат заложените цели за икономия на енергия. Предвид значителния неизползван потенциал, да продължи работата по укрепване на мерките за енергийна ефективност както при сградния фонд (за нови и съществуващи обществени и частни сгради), така и в областта на транспорта.

                  3.

                  Да определи мерки в подкрепа на целите за енергийна сигурност относно диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки за осигуряване на гъвкавост. Да вземе предвид регионалния контекст и действителния потенциал на интерконекторите и на мощностите за производство на електроенергия в съседните държави, когато оценява адекватността на ресурсите в електроенергийния сектор. Да изясни до каква степен очакваното развитие в газовия сектор е съвместимо с обявените цели за декарбонизация и предвиденото постепенно извеждане от експлоатация на термоелектрическите централи на въглища.

                  4.

                  Да определи ясни цели, основни етапи и срокове за изпълнение на предвидените реформи на енергийните пазари, по-специално на пазарите на природен газ на едро и във функционирането на пазарите на дребно на електроенергия и природен газ.

                  5.

                  Да изясни националните общи и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати между 2021 г. и 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да предвиди за постигането на тези общи цели конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да проведе консултации със съседните държави и в рамките на Групата на високо равнище за свързаност на газопреносната система в Централна и Югоизточна Европа (CESEC) с оглед на финализирането на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да проучи допълнително презграничния потенциал и макрорегионалните аспекти на една координирана политика в областта на енергетиката и климата, по-специално в района на Адриатическо море, с цел намаляване на въглеродния отпечатък на този район, прилагане на екосистемен подход и още по-ефективно използване на потенциала на задълбоченото средиземноморско сътрудничество.

                  7.

                  Да представи списък на предприетите действия и плановете за постепенно прекратяване на енергийните субсидии, по-специално за изкопаемите горива.

                  8.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, включително от количествена гледна точка.

                  9.

                  Да съвмести по-добре социално отговорното измерение на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния живот, заетостта, придобиването на умения и разпределението на приходите, включително във въглеродно интензивните региони и в промишлените региони. Да развие докрай подхода за решаване на проблемите с енергийната бедност като включи конкретни измерими цели и подробности относно финансовите ресурси за изпълнението на описаните политики, както се изисква от Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 264.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1011 final.

         (5)  COM (2019) 512 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 264.

         (7)  SWD(2019) 264.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).