               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 262 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Италия за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Италия за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки. Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно националната програма за реформи на Италия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Италия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013
                  5
               , Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Италия за 2015 г.
                  6

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  7
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  8
               , в който беше посочено, че Италия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Италия
                  9
               . В него се оценява напредъкът на Италия в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Италия съществуват прекомерни макроикономически дисбаланси, които изискват решителни политически действия и специфичен мониторинг. В частност, от основно значение е да се действа за преодоляване на първопричините за постоянно ниските равнища на производителност на труда и слабата конкурентоспособност и да се работи за трайно намаляване на държавния дълг. Особено голяма е необходимостта от действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за икономиката на Италия, а поради нейния мащаб — и за Икономическия и паричен съюз в по-широк план.

               (7)На 28 април 2015 г. Италия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)В настоящия момент за Италия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга за 2013—2015 г. На 27 февруари 2015 г. Комисията излезе с доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС, тъй като не се очакваше Италия да постигне достатъчен напредък по отношение на спазването на правилото за дълга през 2014—2015 г. Заключението от анализа беше, че критерият за дълга следва да се смята за изпълнен към онзи момент.

               (9)На 30 април 2015 г., след крайната дата за пролетната икономическа прогноза, италианският конституционен съд обяви за противоконституционно временното прекъсване на индексирането на по-високите пенсии за периода 2012—2013 г. Точното въздействие на това решение върху бюджета ще зависи от начина, по който италианското правителство ще го приведе в действие, който все още предстои да бъде изяснен. С оглед на новата информация е възможно на по-късен етап да се счете за основателно изготвянето на доклад съгласно член 126, параграф 3 от ДФЕС. При липсата на този нов елемент и до неговото по-нататъшно изясняване, на този етап заключенията от доклада от февруари могат да се считат за все още валидни.

               (10)В своята програма за стабилност Италия поиска временно отклонение от 0,4 процентни пункта от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната цел през 2016 г., за да се вземат под внимание важни структурни реформи, които ще имат положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Подробности за тези реформи са включени в националната програма за реформи на Италия за 2015 г. Областите на реформа, за които в програмата е посочено, че оказват въздействие върху устойчивостта на публичните финанси, включват: (i) държавната администрация и опростяването; (ii) стоковите пазари и пазарите на услуги; (iii) пазара на труда; (iv) гражданското правосъдие; (v) образованието; (vi) прехвърлянето на данъчната тежест; и (vii) прегледа на разходите като мярка за финансиране. Властите оценяват въздействието на реформите върху реалния БВП на 1,8 процентни пункта до 2020 г., което изглежда реалистично. Ако бъдат изпълнени изцяло и навреме, тези реформи ще имат положително въздействие върху устойчивостта на публичните финанси. При условие, че през 2015 г. италианското правителство предприеме необходимите мерки, чрез които да компенсира по подходящ начин трайното въздействие от споменатото по-горе решение на Конституционния съд, за да гарантира, че: (i) Италия остава в рамките на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж; (ii) запазва се подходящ предпазен марж по отношение на референтната стойност на дефицита; и (iii) средносрочната бюджетна цел е достигната в рамките на четиригодишния период на програмата за стабилност, понастоящем може да се каже, че Италия отговаря на условията за временно отклонение през 2016 г., при условие че изпълнява договорените реформи по подходящ начин, което ще бъде проследено в рамките на европейския семестър.

               (11)Програмата за стабилност за 2015 г. предвижда номиналният дефицит постепенно да се подобри до 2,6 % от БВП през 2015 г. и до 1,8 % от БВП през 2018 г. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да постигне средносрочната цел — балансирана бюджетна позиция в структурно изражение — до 2017 г. Според преизчисленото структурно салдо
                  10
                обаче средносрочната бюджетна цел ще бъде достигната през 2018 г. Постигането на средносрочната бюджетна цел до 2017 г. изглежда подходящо, като се вземе предвид прилагането на клаузата за структурната реформа, както и ангажиментите, заложени в програмата за стабилност за 2015 г.

               (12)Предвижда се съотношението на държавния дълг към БВП да достигне своя връх през 2015 г. на ниво 132,5 % и постепенно да спадне до около 120,0 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен. Правителството все още предстои да уточни допълнителните съкращения на разходите, които ще му позволят да не прилага заложеното в законодателството увеличаване на ДДС през 2016 г.

               (13)Италия следва да подобри структурното си салдо с 0,25 % от БВП през 2015 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. прогнозираната структурна корекция към постигане на средносрочната цел от 0,3 % от БВП през 2015 г. е в съответствие със задълженията на Италия съгласно предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. През 2016 г. Италия следва да подобри структурното салдо с поне 0,1 % от БВП, като се вземе предвид позволеното отклонение въз основа на клаузата за структурни реформи. Въпреки това, при презумпцията за липса на промяна в политиката прогнозата на Комисията показва влошаване от 0,2 % от БВП, в резултат на което съществува риск от известно отклонение. Поради това ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Италия да не се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (14)Въпреки очаквания принос от амбициозната програма за приватизация, представена от италианските органи, към усилията за намаляване на дълга, което е основно предизвикателство за Италия, нейното изпълнение претърпя някои закъснения през 2014 г. В резултат на това приходите от приватизация през 2014 г. възлизаха на 0,2 % от БВП, което е по-малко спрямо целта от 0,7 % годишно.

               (15)През последната година Италия предприе значителни стъпки за облекчаване на данъчната тежест върху труда, която все пак остава висока. Броят и обхватът на фискалните разходи, по-специално намалените ставки на ДДС, все още са прекалено високи. По отношение на данъчното облагане на собствеността бе постигнат бавен напредък в кадастралната реформа, при която е особено необходимо да се преработят остарелите кадастрални оценки. Освен това не бяха предприети действия за преразглеждане на данъчното облагане, свързано с околната среда, и премахване на субсидиите, вредни за околната среда. Италия създаде Комисия по данъчното облагане, свързано с околната среда. Тези различни измерения са обхванати от закона, с който се делегират правомощия за провеждането на данъчна реформа, чието прилагане обаче беше забавено поради липсата на законодателни постановления. Въпреки някои действия в тази област, ефективността на данъчната система в Италия е застрашена и от постоянно ниското (и свързано с високи разходи) равнище на спазване на данъчното законодателство и високото ниво на укриване на данъци (което според правителството възлиза на 91 милиарда евро годишно или 5,6 % от БВП). Правителството представи мерки за гарантиране на точността на данъчните декларации, като тези мерки сега трябва въведени изцяло в действие.

               (16)Бяха предприети ограничени стъпки за трайно подобряване на ефикасността и качеството на публичните разходи на всички равнища на държавно управление. Определените в законодателството бюджетни икономии, включително на регионално и местно равнище, са по-ниски от предвиденото в националната програма за реформи за 2014 г. Фактът, че прегледът на разходите все още не е неразделна част от бюджетния процес, тежи върху неговата цялостна, дългосрочна ефективност. В управлението на средствата от ЕС продължава да има сериозни слабости, по-специално в южните региони на страната. В процес на изготвяне е национален стратегически план за пристанищата и логистиката, но бяха предприети само частични стъпки за подобряване на управлението на пристанищата и техните връзки с останалата част на страната.

               (17)Публичната администрация на Италия продължава да се характеризира със значителна неефективност, което влияе отрицателно върху бизнес средата и капацитета на страната да приложи ефективно реформите. Бяха положени и продължават да се полагат усилия за подобряване на институционалната рамка и на цялостното качество на публичната администрация. До края на 2015 г. се очаква приемането на амбициозна реформа на конституцията, насочена по-специално към изясняване на разделението на отговорностите между различните нива на държавно управление. Предстои всеобхватна реформа на публичната администрация, която да разгледа текучеството на персонала, мобилността и компенсациите. Въпреки че бяха предприети редица стъпки за насърчаване на прозрачността и засилване на националния орган за борба с корупцията, все още не е предприето преразглеждането на законодателството за давността — което се разглежда от други международни организации като стълб в борбата срещу корупцията в Италия. През последните години бяха предприети важни стъпки както за подобряване на достъпа до правосъдие, чрез преразглеждане на географското разпределение на съдилищата и създаване на специализирани съдилища, така и за намаляване на търсенето на правосъдие, чрез насърчаване на извънсъдебното уреждане на спорове. Продължителността на производствата продължава да бъде важен проблем, а предприетите реформи все още не са довели до резултат.

               (18)От края на 2008 г. съотношението на необслужваните заеми на италианския банков сектор рязко се увеличи, главно по отношение на експозициите на банките към предприятия. До този момент степента на уреждане на обезценени активи е твърде ниска, а тяхното обезвреждане е ограничено. Това отчасти се дължи на недостатъчното развитие на частния пазар в Италия на дългове на предприятия в несъстоятелност. В неотдавнашно законодателство беше обърнато внимание на слабостите в корпоративното управление на най-големите кооперативни банки (banche popolari), но ролята на фондациите и на малките кооперативни банки (banche di credito cooperativo) се разглежда в споразумения за саморегулиране с необвързващ характер. Необходимо е по-нататъшно преструктуриране и консолидация в италианския банков сектор, за да се подобри ефективността на финансовото посредничество и да се подкрепи икономическото възстановяване.

               (19)През декември 2014 г. беше приет „Законът за работните места“ — многообхватен законодателен акт за делегиране на правомощия за провеждането на реформа на пазара на труда, който поддържа посоката на предишните реформи. В него се предвиждат по-специално промени в законодателството за защита на заетостта, в системата за обезщетения при безработица, в управлението и функционирането на активните и пасивните политики на пазара на труда и при равновесието между семейния и професионалния живот. Ефективното прилагане на този закон ще зависи най-вече от приемането на необходимите законодателни постановления за изпълнение. Те се отнасят до използването на схеми за допълнителни възнаграждения, преразглеждането на споразуменията с договорен характер, равновесието между професионалния и личния живот и засилване на активните политики на пазара на труда. Второто ниво на договаряне, което би могло да допринесе за по-доброто привеждане на заплатите в съответствие с производителността и да насърчи приемането на новаторски решения в предприятията, продължава да се прилага само в малка част от дружествата. Споразумението от януари 2014 г. за определяне на процедурите за измерване на представителността на профсъюзите в производствения сектор може да допринесе за насърчаване на второто ниво на договаряне, но то все още не е приведено в действие. Участието на пазара на труда на жените, при все че нараства, все още е сред най-ниските в ЕС. Освен това през третото тримесечие на 2014 г. младежката безработица достигна почти 43 %, а делът на младите хора на възраст между 15 и 24 години, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, е най-високият в ЕС. Някои от причините трябва да се търсят в образователната система, която продължава да постига резултати под средното за ЕС равнище и има относително висок процент на преждевременно напускащите училище. Едва 54,6 % от лицата на възраст 15—34 години, завършили първия и втория етап на висшето образование през последните три години, са трудово заети, в сравнение със средната за ЕС стойност от 78,6 %. В Италия се наблюдава едно от най-големите увеличения на равнището на бедност и социално изключване в ЕС, с особено въздействие за децата. Схемите за социално подпомагане са разпокъсани и неефективни при справянето с това предизвикателство, което води до съществена неефикасност на разходите.

               (20)Редица ограничения на конкуренцията все още възпрепятстват правилното функциониране на пазарите на стоки и услуги. Парламентът предстои да разгледа закон за преодоляване на някои пречки в редица сектори, включително застрахователната дейност, телекомуникациите и дистрибуцията на горива. Продължават да съществуват важни пречки в други значими сектори, включително местните обществени услуги, летищата и пристанищата, правните услуги, банковото дело, аптеките и здравеопазването. Продължават да са налице значителни слабости в областта на обществените поръчки въпреки по-широкото използване на централизирано възлагане на обществени поръчки. Местните обществени услуги, при които са налице ясни признаци на неефективност, продължават да бъдат защитени от конкуренция и това има неблагоприятно въздействие върху публичните финанси. Само за малка част от обществените поръчки се използват открити тръжни процедури, а по-голямата част от договорите се осъществяват чрез вътрешно възлагане или други подобни процедури.

               (21)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Италия и го публикува в доклада от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Италия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Италия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 6 по-долу.

               (22)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Италия, като становището му
                  11
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (23)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1—6 по-долу.

               (24)В контекста на европейския семестър Комисията направи също така анализ на икономическата политика в еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото. Италия също така следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

               ПРЕПОРЪЧВА на Италия да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.Да постигне фискална корекция от най-малко 0,25 % от БВП към постигане на средносрочната цел през 2015 г. и 0,1 % от БВП през 2016 г., като предприема необходимите структурни мерки както през 2015 г., така и през 2016 г., отчитайки допустимото отклонение за осъществяването на основни структурни реформи. Да изпълни бързо и детайлно програмата за приватизация и да използва извънредните печалби за по-нататъшен напредък за постигане на подходяща низходяща тенденция на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да въведе закона за даване на правомощия за провеждане на данъчната реформа до септември 2015 г., по-специално преразглеждането на данъчните разходи и кадастралните оценки, както и мерките за подобряване на спазването на данъчното законодателство.

               2.Да приеме планирания национален стратегически план за пристанищата и логистиката, по-специално да спомогне за насърчаване на интермодалния транспорт чрез подобряване на връзките. Да гарантира, че Агенцията за териториално сближаване е напълно оперативна, така че управлението на фондове на ЕС значително да се подобри.

               3.Да приеме и приложи неприетите закони, насочени към подобряване на институционалната рамка и модернизиране на публичната администрация. Да преразгледа законодателството за давността до средата на 2015 г. Да гарантира, че реформите, приети с цел повишаване на ефикасността на гражданското правосъдие, спомагат за намаляване на продължителността на производствата.

               4.Да въведе до края на 2015 г. задължителни мерки за преодоляване на оставащите слабости в корпоративното управление на банките, особено ролята на фондациите, и да предприеме мерки за ускоряване на широкообхватно намаляване на необслужваните заеми.

               5.Да приеме законодателните постановления за използването на схеми за допълнителни възнаграждения, преразглеждането на споразуменията с договорен характер, равновесието между професионалния и личния живот и засилване на активните политики на пазара на труда. Да създаде, след консултации със социалните партньори и съгласно националните практики, ефективна рамка за второто ниво на договаряне. Като част от усилията за борба с безработицата сред младите хора, да приеме и осъществи планираната реформа на образователната система и да разшири професионално ориентираното висше образование.

               6.Да изпълни програмата за опростяване за периода 2015—2017 г. с цел намаляване на административната и регулаторната тежест. Да приеме мерки за засилване на конкуренцията във всички сектори, обхванати от Закона за конкуренцията, и да предприеме решителни действия за премахване на все още съществуващите пречки. Да гарантира, че договорите за местни обществени услуги, които не отговарят на изискванията относно вътрешното възлагане на поръчки, са коригирани най-късно до края на 2015 г.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 262.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069..

                     (5)
                  ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8806 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902 final.

                     (8)
                  COM(2014) 904 final.

                     (9)
                  SWD(2015) 31 final.

                     (10)
                  Структурно салдо, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата за стабилност, следвайки общоприетата методология.

                     (11)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 265 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Люксембург за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Люксембург за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Люксембург за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Люксембург за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 7/5 на Съвета от 2 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет се съгласи с предложението на Комисията да се стартира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки. Заедно те образуват „интегрираните насоки“, които държавите членки бяха приканени да вземат предвид в националните си икономически политики и политики по заетостта.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно Националната програма за реформи на Люксембург за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Програма за стабилност на Люксембург за 2016 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2015
                  4
                Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Люксембург за 2015 г
                  5
               .

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа,
                  6
                с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2015 г. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  7
               , в който Люксембург не беше посочен като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува доклада си за Люксембург за 2015 г
                  8
               . В него бе оценен напредъкът на Люксембург при изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

               (7)На 30 април 2015 г. Люксембург представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)Понастоящем по отношение на Люксембург се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата си за стабилност за 2015 г. правителството планира да снижи номиналния излишък от 0,6 % от БВП през 2014 г. до 0,1 % от БВП през 2015 г. След това то планира да го повиши отново до 0,9 % от БВП през 2018 г. Правителството планира да остане на средносрочната цел — структурен излишък от 0,5 % от БВП — през целия период на програмата. Съгласно програмата за стабилност правителството планира да задържи съотношението на държавния дълг към БВП на равнище, значително по-ниско от референтната стойност от Договора от 60 %. Съотношението на дълга се очаква да бъде около 24 % по време на периода на програмата, като достигне своя връх от малко над 24 % през 2016 г. и спадне под 24 % от БВП до 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен през 2015 г. и реалистичен след това. От 2016 г. нататък обаче съществуват рискове за изпълнението на бюджетните мерки. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., структурното салдо се очаква да продължи да спазва средносрочната цел през 2015 г. и 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че се очаква Люксембург да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Фискалната рамка на Люксембург бе значително укрепена с приемането на средносрочната бюджетна рамка и създаването на фискалния съвет. Следва обаче да бъдат отстранени значителните слабости, свързани с редовното публикуване на фискалните статистики в рамките на годината, което е основен елемент от мониторинга в реално време на бюджетните промени.

               (9)Очакваният спад в приходите от данъка върху потреблението, дължащ се на промяната в наредбата, свързана с електронната търговия, подчертава уязвимостта на поне една част от данъчните приходи. За да се гарантира по-добре тяхната предвидимост, има възможност за допълнително разширяване на данъчната основа и за хармонизиране на данъчното облагане, по-специално чрез преразглеждане на сегашното ниско данъчно облагане на жилищните имоти и чрез увеличено използване на алтернативни източници, включително данъчно облагане, свързано с околната среда. Бе започната подготвителна работа по цялостна данъчна реформа (за влизане в сила през 2017 г.).

               (10)Дългосрочната устойчивост на публичните финанси е застрашена от нарастването на разходите за пенсии, въпреки неотдавнашната реформа на системата, и от постоянното нарастване на разходите за дългосрочни грижи. Според прогнозната системата за застраховане на дългосрочни грижи ще отчете дефицит през 2015 г.
                  9
               , като се очаква резервите ѝ постепенно да намаляват, в резултат на което още през 2017 г. те ще спаднат под законовия минимум от 10 % от разходите. В бюджета за 2015 г. бяха приети някои мерки с потенциал за икономии
                  10
               . Планираната реформа на системата за застраховане на дългосрочните грижи обаче, която има за цел да предостави на лицата, нуждаещи се от дългосрочни грижи, адекватно равнище на услуги и да осигури съответстващото финансиране, все още не се е изразила в законодателен акт. Реформата на пенсионната система от 2012 г. не беше достатъчно амбициозна, тъй като чрез нея се разглеждаше само частично голямото несъответствие между законоустановената и действителната пенсионна възраст. Продължават да съществуват няколко възможности за ранно пенсиониране. Участието на по-възрастните работници на пазара на труда е много ниско в сравнение с други страни от ЕС. Беше подготвен проект на законодателен акт, свързан с пенсионната реформа и за изменение на Кодекса на труда (Пакт за възрастта). Той съдържа пакет от мерки, който има за цел да спомогне за задържането на по-възрастните работници на работа.

               (11)Икономиката на Люксембург се характеризира със значителни разлики в производителността на труда в различните икономически сектори, като производителността във финансовия сектор е два пъти по-висока от тази в нефинансовите сектори. Това предполага, че по-големите различия в реалните заплати по сектори в съответствие със производителността на труда по сектори биха могли да подкрепят преразпределението на труда към бързо развиващи се конкурентни сектори или към секторите, които са засегнати от загуба на конкурентоспособност. Продължават да съществуват пречки пред необходимите секторни корекции на заплатите в дългосрочен план.

               (12)Въпреки че като цяло пазарите на труда функционират добре и въпреки високия процент на завършилите висше образование, равнищата на заетост на по-възрастните работници, жените и младите хора с ниска квалификация са сравнително ниски. Съществуват институционални пречки за ефективни политики за стимулиране на трудовата активност. В рамките на публичната служба по заетостта се осъществява напредък по важна реформа за предоставяне на индивидуални напътствия за търсещите работа лица, но тя все още не е приключила. Не бяха приети проект за реформа на професионалното образование и обучение и реформата на средното образование, за да се подобрят резултатите в образованието, особено за лицата в неравностойно социално-икономическо положение. Обявените мерки, свързани с надбавките за майчинство и за образование, и планираната реформа на родителския отпуск се очаква да допринесат за увеличаване на участието на жените на пазара на труда. От системата за „съвместно облагане“ и от конструкцията на системата за социално осигуряване произтичат демотивиращи фактори за вторите работещи членове на домакинството да работят. Въпреки високия процент на завършилите висше образование, резултатите на образователната система остават незадоволителни и продължава да бъде трудно облекчаването на положението на хората от мигрантски произход и младите хора с ниска квалификация. Продължават да съществуват предизвикателства за предлагането на пазара на труда, свързани с институционални фактори и с конструкцията на системата за социални обезщетения, и тези предизвикателства са източник на проблеми на пазара на труда.

               (13)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Люксембург и го публикува в доклада си за 2015 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Люксембург през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Люксембург, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 3 по-долу.

               (14)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Люксембург и е на мнение
                  11
               , че Люксембург се съобразява с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (15)В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото. Люксембург следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

               ПРЕПОРЪЧВА на Люксембург да предприеме следните действия през 2015 г. и 2016 г.:

               1.Да разшири данъчната основа, по-специално по отношение на потреблението, постоянното имуществено данъчно облагане и данъчното облагане, свързано с околната среда.

               2.Да премахне несъответствието между законоустановената и действителната пенсионна възраст чрез ограничаване на ранното пенсиониране и чрез обвързване на законоустановената пенсионна възраст със средната продължителност на живота.

               3.Да извърши реформа на системата за определяне на заплатите, като се консултира със социалните партньори и се съобразява с националните практики, с цел да се гарантира, че заплатите се променят в съответствие с производителността, по-специално на секторно равнище.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 265.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  OВ L 140, 27.5.2013 г., стр.11.

                     (5)
                  ОВ C(2014) 8808 final

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 35 final/2.

                     (9)
                  CNS, Budget de l’Assurance Dépendance, exercise 2015, на разполжение на адрес:

                     http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf

                  .

                     (10)
                  Мерки 255 и 256 от Бюджет за 2015 г., на разположение на адрес:

                     http://www.budget.public.lu/

                  .

                     (11)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 267 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Малта за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Малта за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Малта за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Малта за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта. Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно Националната програма за реформи на Малта за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Програма за стабилност на Малта за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013
                  4
                Комисията представи становището си относно проекта за бюджетен план на Малта за 2015 г
                  5
               .

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  6
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  7
               , в който беше посочено, че Малта не е сред държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Малта
                  8
               . В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Малта препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

               (7)На 17 април 2015 г. Малта представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и своята Програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)Спрямо Малта понастоящем се прилагат [предпазните] мерки на Пакта за стабилност и растеж [след като през юни 2015 г. процедурата при прекомерен дефицит бе прекратена]. В своята Програма за стабилност за 2015 г. правителството планира номиналният дефицит да бъде постепенно намален до 1,6 % от БВП през 2015 г. и до 0,2 % от БВП през 2018 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. може да се приеме, че през 2014 г. прекомерният дефицит е бил коригиран. Според Програмата за стабилност правителството планира да постигне до 2019 г. средносрочната цел — балансирана бюджетна позиция в структурно изражение, т.е. една година след програмния период. Според Програмата за стабилност съотношението дълг/БВП се очаква постепенно да намалее до 61,2 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Изглежда има риск от известно отклонение от изискваната корекция от 0,6 % от БВП за постигането на средносрочната цел през 2015 г. и през 2016 г. Подобрението в структурното салдо през 2015 г. се очаква да бъде с 0,1 % от БВП под изискваното. Въпреки че предвидената за 2016 г. корекция е в съответствие с изискването, съществува риск от известно отклонение през 2015 г. и 2016 г., разглеждани заедно. Мерките в помощ на планираните цели за дефицита от 2016 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Поради това ще са необходими допълнителни мерки през 2015 г. и 2016 г. Въз основа на своята оценка на Програмата за стабилност и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че Малта спазва до голяма степен разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)В дългосрочен план устойчивостта на публичните финанси на Малта е изложена на риск, по-специално с оглед на очакваното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението. Законодателните промени в пенсионната система, увеличаващи законоустановената пенсионна възраст, се въвеждат с много бавно темпо и няма конкретна връзка между законоустановената пенсионна възраст и продължителността на живота. Малта се справи с предизвикателствата на своята пенсионна система чрез мерки за пазара на труда, като въведе трети стълб в пенсионното осигуряване и обяви допълнителни политически мерки в своята национална програма за реформи, но мерките, предназначени за значителното подобрение на устойчивостта и адекватността на системата, все още не са обявени и изпълнени. Изпълнението на националната стратегия за 2014 г. за здравеопазването започна, целейки максимално увеличение на ефективността на здравеопазването, като същевременно запазва неговата финансова устойчивост. Този процес трябва да се следи.

               (10)Малта въведе мерки, които да помогнат на нейното население да постигне баланс между професионален и семеен живот, по-специално чрез фискални стимули, като продължи да осигурява безплатни центрове за детски грижи и да въвежда гъвкаво работно време. В същото време нарасналото търсене на неофициални структури за дългосрочни грижи и липсата на подходящи умения вероятно пречат на по-възрастните жени да търсят работа на пазара на труда. През юни 2014 г. беше публикувана националната стратегия за грамотност и преждевременното напускане на училище. Продължава работата по хармонизирането на образователните резултати с нуждите на пазара, въпреки че все още не са видни осезаеми резултати.

               (11)Бяха положени усилия за осигуряването на рамка за използването на фондовете за рисков капитал и за улесняването на достъпа до капиталовите пазари, а именно чрез преразглеждане на схемата за създаване на предприятия „Malta Enterprise“ и обявената програма за първоначален капитал. Продължава работата по създаването на банка за развитие. Този процес трябва да се следи.

               (12)Стъпка в правилната посока са усилията на Малта в борбата с укриването на данъци и насърчаването на спазването на данъчното законодателство чрез въвеждането на гъвкава рамка за събиране на приходите. Въпреки продължаващата работа съществува необходимост от конкретни мерки, за да се ускори въвеждането на електронните плащания.

               (13)Продължителността на процедурите за обществени поръчки бе съкратена значително чрез въвеждането на задължителни електронни обществени поръчки и чрез укрепването на съответните административни служби. Тя ще бъде съкратена допълнително чрез изпълнението на обявените мерки, а именно чрез наемането на допълнителен персонал и въвеждането на система за проследяване. Транспортните разходи играят значителна роля в икономиката на Малта. Наскоро започна реформа на транспорта, но все още е необходимо правителството да представи цялостна стратегия в тази област.

               (14)В Националната програма за реформи се уточняват мерки за реформа на съдебната система, които надхвърлят мерките от доклада за страната. В резултат на това Малта постигна известен напредък в изпълнението на специфичните за държавата препоръки от 2014 г. за повишаване на ефективността на съдебната система. В процес на финализиране е също проектозакон. Когато той влезе в сила и започне да се прилага, се очаква ефективността на съдебната система да нарасне още, по-специално чрез цифровизацията на съдебните производства и насърчаването на алтернативни механизми за разрешаване на спорове.

               (15)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Малта и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Програмата за стабилност и Националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Малта, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Малта, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1— 4 по-долу.

               (16)С оглед на тази оценка Съветът разгледа Програмата за стабилност на Малта, като становището
                  9
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (17)В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото. Малта следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки.

               ПРЕПОРЪЧВА на Малта да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.След като коригира прекомерния дефицит, да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигането на средносрочната цел през 2015 г. и 2016 г.

               2.Да предприеме мерки за подобряване на основните умения и по-нататъшното намаляване на преждевременното напускане на училище, като насърчава непрекъснатото професионално развитие на преподавателите.

               3.Да ускори увеличаването на законоустановената пенсионна възраст и връзката ѝ с очакваната продължителност на живота.

               4.Да подобри достъпа на малките и средните предприятия до финансиране, по-специално чрез небанкови инструменти.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 267.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11.

                     (5)
                  C(2014) 8809 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 37 final.

                     (9)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 266 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Унгария за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Унгария за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 6 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта. Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно на националната програма за реформи на Унгария за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Унгария за 2014 г.

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Унгария е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Унгария
                  7
               . В доклада се оценява напредъка на Унгария в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за страната включва и резултатите от задълбочения преглед, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Унгария са налице макроикономически дисбаланси, които налагат решителни политически действия и мониторинг. Следва да се обърне внимание по-специално на рисковете, произтичащи от нетната международна позиция (което въпреки известен напредък в коригирането на външните сметки е все още силно отрицателна), високото равнище на държавния дълг, значителната регулаторна тежест върху финансовия сектор и високото равнище на необслужваните кредити, което затруднява намаляването на задлъжнялостта.

               (7)На 30 април 2015 г. Унгария представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и програмата си за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)Спрямо Унгария понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, както и преходното правило за дълга за 2013—2015 г. В своята програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира постепенно да подобри номиналния дефицит до 2,4 % от БВП през 2015 г. и до 1,6 % през 2018 г. и средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,7 % от БВП — ще бъде постигната до 2017 г. Според програмата за конвергенция правителството планира постепенното намаляване на съотношението на дълга към БВП до 74,9 % през 2015 г. и до 68,9 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е до голяма степен реалистичен до 2016 г. и става оптимистичен за следващите години. Мерките в подкрепа на целите за дефицита, планирани от 2016 г. нататък, не са достатъчно конкретизирани, особено след 2016 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. структурното салдо и нарастването на нетните разходи показват, че е налице риск от значително отклонение от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната цел през 2015 г. и 2016 г. Поради това ще са необходими допълнителни мерки през 2015 г. и 2016 г. В същото време Унгария се очаква да се съобрази с преходното правило за дълга през 2015 г., а след края на преходния период — с референтния показател за намаляване на дълга през 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Унгария да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. За системата за фискално управление на страната ще бъде от полза строгото прилагане на вече гласуваната средносрочна бюджетна рамка и възлагането на по-важна аналитична роля на фискалния съвет.

               (9)Основните предизвикателства на банковия сектор продължиха през последните 12 месеца, по-специално предизвикателствата пред възстановяването на кредитирането, основано на пазара, чрез по-добри възможности за натрупване на капитал и по-ефективно оздравяване на портфейла. От средата на 2013 г. банковото кредитиране разчита главно на субсидирани схеми, включително за около 40 % от кредитирането на МСП. Комбинацията от значителна данъчна и регулаторна тежест и висок процент на проблемните заеми не предоставя на банките необходимите стимули за увеличаване на тяхната нормална, несубсидирана дейност по отпускане на заеми. Външната експозиция на Унгария и свързаните с нея рискове за финансовата стабилност са намалели значително поради скорошното преобразуване на ипотечните кредити в чуждестранна валута в местна валута. В същото време валутната задлъжнялост на домакинствата все още е основната причина за високия дял на необслужваните кредити. Повечето схеми за облекчения за кредитите в чуждестранна валута, приети към днешна дата, не са насочени към изпитващите затруднения заемополучатели, с изключение на схемата за националната агенция за управление на активите в сектора на домакинствата, и е малко вероятно да решат проблема с необслужваните заеми. Ефикасното оздравяване на портфейла е възпрепятствано, наред с друго, от липсата на възбрани и неефективността на съдебните и при извънсъдебните производства по преобразуване. Споразумението, сключено наскоро с Европейската банка за възстановяване и развитие, включва редица ангажименти от правителството за справяне с предизвикателствата във финансовия сектор, включително, наред с друго, чрез постепенно намаляване на налога върху банките и зачитане на принципа на предварителна консултация. Стриктното прилагане на тези мерки ще доведе до връщане към стабилна и предвидима рамка на финансовата политика. През последната година Унгария многократно разширява пряката си собственост в банковия сектор. Държавната намеса в банковия сектор, извършена чрез увеличена пряка собственост, може да доведе до значителни фискални рискове дори в случаите, когато намесата е само временна.

               (10)Последните промени в областта на данъчното облагане (въвеждането на нови данъци и увеличенията в съществуващите данъци) показват връщане към предходната тенденция на увеличаване на тежестта на специфичните за отделните сектори корпоративни данъци. Непредвидимостта и избирателността на тези промени водят до изкривяване на инвестициите в различните сектори. Въпреки че са въведени редица новите мерки, данъчната тежест за някои групи лица с ниски доходи продължава да е сред най-високите в ЕС, като несемейните хора са особено засегнати. Изглежда има възможност за допълнително изместване на данъчната тежест към източници на приходи, които са по-насърчаващи за растежа. Различните мерки, въведени през последната година, помагат да се направят по-строги системи за борба с укриването на данъци. След успешното приключване на програмата, свързваща касовите апарати на търговските обекти към онлайн система, понастоящем се планира през 2015 г. програмата да обхване определен брой пазарни услуги. Прагът, над който трябва да бъде представена подробна декларация за ДДС, беше намален. През 2015 г. беше въведена система за електронна инспекция на пътни товари, чиято главна цел е намаляване на верижните измами с ДДС. Въпреки това все още има значително поле за подобряване на административната ефективност при събирането на данъците и намаляване на разходите за спазване на данъчното облагане, особено за малките и средните предприятия.

               (11)Като цяло унгарския пазар на труда се е подобрил през 2014 г., като заетостта в частния сектор се е възстановила благодарение на икономическия възход. Все още има значителни предизвикателства по отношение на схемата за наемане на работа в публичния сектор, която беше значително разширена от 2011 г. насам. Схемата изглежда е неефикасна в активната политика за пазара на труда, като тези рискове нарушават правилното функциониране на пазара на труда. Същите ресурси, ако се изразходват по различен начин, биха могли да донесат по-голяма полза за икономиката на Унгария. Бюджетните разходи на посочената схема са нараснали четворно през последните четири години до 0,8 % от БВП и се очаква да се удвоят отново от сега до 2018 г., поради което ресурсите няма да могат да се използват за съществени подобрения в обучението и услугите, необходими за улесняване на участието в отворения пазар на труда. Съществува риск обществените поръчки в строителството от такъв мащаб да създадат значителен ефект на „блокиране“ и трайно да заменят системата на социални придобивки за ниско квалифицираните лица. Схемата не е адекватно координирана с други активни мерки на политиката на пазара на труда и не насърчава в достатъчна степен реинтеграцията на участниците в отворения пазар на труда. Процентът на успешно излизане от схемата за наемане на работа в публичния сектор беше само 13,8 % през първата половина на 2014 г., което подсказва, че схемата за наемане на работа в публичния сектор не е достатъчна за подкрепа на реинтеграцията на участниците в пазара на труда. Въпреки че схемата е насочена към трайно безработните и нискоквалифицираните лица, през 2013 г. 47 % от участниците са били със средно или висше образование. Периодът на допустимост за получаване на обезщетения за безработица (три месеца) не е бил увеличен, като по този начин не съответства на средната продължителност (повече от една година), от която търсещите работа лица се нуждаят, за да намерят работа. Осъществени са редица програми за подобряване на приобщаването на ромите на трудовия пазар и е въведена система за мониторинг. Въпреки това все още липсват рационализирани и координирани мерки на политиката, които могат да намалят значително бедността. Макар че показателите за бедността сочат умерена тенденция към подобряване, бедността продължава да бъде на тревожно високо ниво, особено сред ромите и децата. Все още има пропуски в адекватността и обхвата на социалното подпомагане.

               (12)Въведените през последните години бариери за навлизане на пазара в сектора на услугите още не са премахнати; напротив, през 2014 г. бяха въведени допълнителни бариери, които затрудняват ефективното разпределение на икономически ресурси, увеличават несигурността за инвеститорите и ограничават конкуренцията. Новите бариери включват например изискването за всички търговски обекти да получат разрешение по централизирана процедура. Корупцията и липсата на прозрачност, които засягат публичната администрация, вземането на решения и обществените поръчки, продължават да бъдат източник на безпокойство. Слабата конкуренция при обществените поръчки и широкото използване на прякото възлагане на договори се наблюдаваха и през 2014 г. През 2014 г. беше извършена реорганизация на администрацията за възлагане на обществени поръчки, резултатите от която трябва да се следят отблизо. През ноември 2014 г. Унгария представи план за действие за транспонирането на новите директиви относно обществените поръчки и насърчаване на конкуренцията и прозрачността. Няколко мерки за подобряване на уредбата за борба с корупцията също бяха обявени.

               (13)Въпреки че бяха взети някои мерки за подкрепа на образованието на ромските деца, все още предстои да бъде разработен системен подход за насърчаване на приобщаващото общо образование. Все още е висок делът на ромските деца, посещаващи училища или класове, в които по-голямата част от учениците са роми, и образователното равнище на ромските ученици е по-нисък от средния за страната. Учителите не са обучени да предоставят достатъчна подкрепа за групите в неравностойно положение. Необходимо е да се направи повече за подобряване на прехода между различни форми и етапи на образованието и от образованието към пазара на труда. Планираните промени в разпределението на държавно финансираните места в средното образование и нарастващите изисквания за приемане във висшите учебни заведения могат да ограничат още повече възможностите за преход между различни форми на образование, по-специално за групите в неравностойно положение. Унгария има най-високия процент в ЕС на отпадане във висшето образование — 47 %. През декември 2014 г. правителството обяви приемането на национална стратегия за висшето образование. Стратегията включва повишаване на националната цел за дела на завършилите висше образование до 34 %. Като цяло последните мерки не успяха да подобрят участието на групите в неравностойно положение във висшето образование и да се справят с проблема на прекъсването на образованието. Настоящата система за финансиране не гарантира справедлив достъп.

               (14)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя също оцени програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Унгария през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—5 по-долу.

               (15)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Унгария и неговото мнение
                  8
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (16)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени в препоръки 1—3 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Унгария да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.Да постигне фискална корекция от 0,5 % от БВП за средносрочната цел през 2015 г. и 0,6 % от БВП през 2016 г.

               2.Да предприеме мерки за възстановяване на нормалното кредитиране на реалната икономика и отстраняване на пречките пред оздравяването на портфейла, основан на пазара; да намали значително рисковете на условните задължения, свързани с нарастването на държавната собственост в банковия сектор.

               3.Да намали секторните данъци с изкривяващ ефект; да премахне неоправданите бариери за навлизане на пазара в сектора на услугите, включително в сектора на търговията на дребно; да намали данъчната тежест за лицата с нисък доход, като пренасочи облагането към области, в които ще има по-слабо отрицателно въздействие върху растежа; да продължи борбата с укриването на данъци, да намали разходите по привеждане в съответствие и да подобри ефективността на събирането на данъци. Да укрепи структурите в областта на обществените поръчки, които насърчават конкуренцията и прозрачността, и допълнително да подобри рамката за борба с корупцията.

               4.Да преориентира бюджетните средства, заделени за схемата за наемане на работа в публичния сектор, към активни мерки на пазара на труда за насърчаване на интеграцията в първичния пазар на труда; и да подобри адекватността и обхвата на социалното подпомагане и на обезщетенията за безработица.

               5.Да увеличи участието на групите в неравностойно положение, в частност ромите, в приобщаващото общо образование, както и да подобри подкрепата, предоставена на тези групи, чрез целенасочено обучение за учителите; да засили мерките за улесняване на прехода между различните етапи на образованието и прехода към пазара на труда и да подобри преподаването на основни умения.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 266.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902

                     (6)
                  COM(2014) 904 final.

                     (7)
                  SWD(2015) 36 final.

                     (8)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 525 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Финландия за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относнопрограмата за стабилност на Финландия за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Финландия за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно
                  програмата за стабилност на Финландия за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Финландия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март 2017 г.
                  7
               .

               (2)Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Финландия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, която е отразена в препоръки 1—2 по-долу.

               (3)Докладът за Финландия за 2017 г.
                  8
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Финландия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Финландия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който бяха публикувани също на 22 февруари 2017 г.
                  9
               . Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че във Финландия не са налице макроикономически дисбаланси.

               (4)На 28 април 2017 г. Финландия представи своята национална програма за реформи за 2017 г. и своята програма за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, което регулира ЕСИ фондовете
                  10
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми за ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки по отношение на прилагането на тези правила
                  11
               .

               (6)За Финландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството планира влошаване на номиналното салдо от -1,9 % от БВП през 2016 г. до -2,3 % през 2017 г., последвано от стабилно подобряване до -0,2 % от БВП през 2020 г. Средносрочната бюджетна цел — дефицит в размер на 0,5 % от БВП в структурно изражение — се очаква да бъде постигната от 2019 г. нататък. Въз основа на преизчисленото
                  12
                структурно салдо обаче средносрочната бюджетна цел ще бъде постигната едва през 2020 г. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне своя връх от 64,7 % през 2017 г. и да спадне до 62,7 % от БВП през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози изглежда благоприятен, особено по отношение на 2018 г. и 2019 г. Сценарият се основава на очакването, че заетостта ще нараства с близо 2 % годишно през периода 2018—2019 г., което е значително повече от средното годишно увеличение през последните 10 години (+ 0,2 %).

               (7)На 22 май 2017 г. Комисията публикува доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС, тъй като консолидираният държавен дълг на Финландия надвиши референтната стойност от 60 % от БВП. В доклада се прави заключението, че след оценка на всички релевантни фактори, критерият за дълга следва да се счита за спазен.

               (8)В програмата за стабилност за 2017 г. се посочва, че въздействието на извънредния приток на бежанци върху бюджета е значително и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според програмата за стабилност разходите са 0,34 % от БВП през 2016 г. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2016 г. възлизат на 0,17 % от БВП. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци е необичайно събитие, неговото въздействие върху публичните финанси на Финландия е значително и тяхната устойчивост няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2016 г. бе намален, за да се вземат под внимание тези разходи. Според програмата за стабилност за 2017 г. разходите, свързани с извънредния приток на бежанци, се очаква да намалеят с 0,15 % от БВП през 2017 г. Комисията ще направи окончателна оценка по отношение на 2017 г., включително относно допустимите суми, през пролетта на 2018 г. въз основа на наблюдаваните данни, предоставени от органите.

               (9)В своя проект на бюджетен план за 2017 г.
                  13
                Финландия поиска да се възползва от гъвкавост в рамките на предпазните мерки на ПСР съгласно „съвместно договорена позиция относно гъвкавостта в рамките на Пакта за стабилност и растеж“, одобрена от Съвета по икономически и финансови въпроси през февруари 2016 г. предвид планираното изпълнение на важни структурни реформи, които ще имат положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси (искане за гъвкавост в размер на 0,5 % от БВП), и национални разходи по проекти, съфинансирани от ЕС по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове (искане за гъвкавост в размер на 0,1 % от БВП).

               (10)Искането за гъвкавост за структурни реформи се отнася до реформи на пазара на труда, в частност пакта за конкурентоспособност и пенсионната реформа. По отношение на повече от 90 % от наетите лица пактът замразява заплатите за 12 месеца и трайно увеличава годишното работно време с 24 часа без компенсация. Освен това наетите лица постоянно ще плащат по-голям дял от вноските за социална сигурност. С цел да компенсира замразяването на заплатите и увеличението на разходите за наетите лица, правителството намали данъците върху доходите от трудова дейност окончателно, считано от 2017 г. Пенсионната реформа ще увеличи най-ниската законоустановена пенсионна възраст от 63 на 65 години до 2027 г.; след това възрастта за пенсиониране ще бъде обвързана със средната продължителност на живота. И двете реформи влязоха в сила през 2017 г. В резултат на пакта за конкурентоспособност подобрената разходна конкурентоспособност може да доведе до по-голяма заетост и увеличение на реалния БВП с около 1,5 — 2 % съгласно проекта на бюджетен план за 2017 г. Като се има предвид естеството на мярката, съществува несигурност във връзка с прогнозите за заетостта или БВП, но те изглеждат като цяло реалистични. Следователно тези реформи ще имат положително въздействие върху устойчивостта на публичните финанси. Освен това резултатите от подробната оценка на прогнозната разлика между фактическия и потенциалния БВП през 2017 г., въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г., предполагат, че Финландия спазва минималния целеви показател през 2017 г. Като допълнителна гаранция за запазване на референтната стойност за дефицита в размер на 3 % от БВП правителството на Финландия пое публично ангажимент да предприеме допълнителни мерки през 2017 г., ако е необходимо, за да се гарантира спазването на фискалните правила, включително спазването на референтната стойност от 3 % от БВП, предвидена в Договора
                  14
               . Въз основа на това съгласно оценката към настоящия момент Финландия отговаря на условията за поисканото временно отклонение от 0,5 % от БВП през 2017 г., при условие че страната изпълнява договорените реформи по подходящ начин, което ще бъде проследено в рамките на европейския семестър.

               (11)По отношение на искането за гъвкавост за допълнителни инвестиции, информацията, предоставена от програмата за стабилност за 2017 г. изглежда потвърждава, че временното отклонение на Финландия от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. се използва ефективно за увеличаване на инвестициите. Поради това, и като се имат предвид горепосочените елементи по отношение на предпазния марж, и това, че подробната оценка на прогнозната разлика между фактическия и потенциалния БВП потвърждава, че Финландия е засегната от икономически неблагоприятна конюнктура, съгласно оценката към настоящия момент Финландия отговаря на условията за поисканото временно отклонение от 0,1 % от БВП през 2017 г. с цел да бъдат взети предвид националните разходи за инвестиции в проекти, съфинансирани от ЕС. Комисията ще извърши последваща оценка, за да провери действителния размер на националните разходи в съфинансираните инвестиционни проекти и на съответното допустимо отклонение.

               (12)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Финландия да постигне годишна фискална корекция от поне 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Като същевременно се гарантира, че минималният целеви показател продължава да се спазва (т.е. структурен дефицит от 1,1 % от БВП), в прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. е посочена възможност за допълнително временно отклонение в размер на 0,6 % от БВП през 2017 г. съгласно клаузата за структурни реформи и клаузата за инвестиции. Въз основа на това структурното салдо би могло да се влоши с 0,5 % от БВП през 2017 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. Финландия ще спази изискванията съгласно предпазните мерки на ПСР. Ако бъде взета предвид настоящата актуализирана прогноза за намалението на отражението върху бюджета през 2017 г., дължащо се на изключителния приток на бежанци, заключението от оценката не би се променило като цяло. За 2018 г. Финландия следва да постигне своята средносрочна бюджетна цел, като се вземат предвид допуснатото отклонение във връзка с необичайни събития (разрешено за 2016 г.), както и допуснатите отклонения, свързани с изпълнението на структурните реформи и инвестициите (разрешени за 2017 г.)
                  15
               . Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. това представлява максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  16
                от 1,6 %, което съответства на годишна структурна корекция от 0,1 % от БВП. При непроменена политика Финландия ще спази изискванията съгласно предпазните мерки на ПСР през 2018 г. Ако бъде взета предвид настоящата актуализирана прогноза за намалението на отражението върху бюджета през 2017 г., дължащо се на изключителния приток на бежанци, заключението от оценката не би се променило като цяло. В същото време Финландия се очаква prima facie да не спази целевия показател за намаляване на дълга през 2017 г. и 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Финландия трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за гарантиране на съответствие.

               (13)Очаква се вследствие от застаряването на населението и намаляването на работната ръка разходите за пенсии, здравеопазване и дългосрочни грижи да нараснат от 23 % от БВП през 2013 г. на 27 % до 2030 г. През януари 2017 г. влезе в сила пенсионна реформа, която ще повиши най-ниската законоустановена пенсионна възраст от 63 на 65 години до 2027 г. и ще обвърже законоустановената възраст за пенсиониране с промените в средната продължителност на живота. Разходите за социални и здравни услуги, за които понастоящем отговарят общините, възлизат на 10 % от БВП. Ако системата не бъде реформирана, тези разходи се очаква през следващите години да нарастват с 2,4 % годишно в номинално изражение и да се увеличат като дял от БВП. Сред основните цели на реформите е да намали продължителната липса на устойчивост на публичните финанси чрез по-добър контрол на разходите. Това ще бъде постигнато чрез интегриране на услуги, по-големи предприятия като доставчици на услуги и цифровизация. Първият пакет от законодателни предложения за реформа на социалните и здравните услуги беше представен на парламента през март 2017 г. Тези закони ще установят правната рамка за 18 нови области, които ще поемат отговорността за социалните и здравните услуги от общините, считано от 2019 г. Законодателните предложения за най-оспорваните части от реформата, по-специално относно свободата на пациентите да избират своя доставчик на услуги, все още предстои да бъдат финализирани, тъй като реформата ще се приложи от 2019 г. нататък, както е планирано.

               (14)Увеличенията на заплатите са умерени през последните години. Средното годишно увеличение на договорените заплати е 0,7 % в периода 2014—2016 г. Поради слабия ръст на производителността на труда разходната конкурентоспособност бележи само постепенно подобрение. През 2016 г. социалните партньори подписаха пакта за конкурентоспособност, насочен към поетапно подобряване на разходната конкурентоспособност на Финландия през 2017 г. По отношение на повече от 90 % от наетите лица пактът замразява заплатите за 12 месеца и трайно увеличава годишното работно време с 24 часа без компенсация. Освен това наетите лица постоянно ще плащат по-голям дял от вноските за социална сигурност. Тези мерки се очаква да подпомогнат увеличаването на износа и заетостта през следващите години. Предстоящият кръг на преговорите за заплатите през втората половина на 2017 г. ще бъде от решаващо значение за гарантирането на тези очаквани положителни въздействия, тъй като с пакта не бяха преодоляни изцяло разликите по отношение на разходната конкурентоспособност спрямо партньорски икономики.

               (15)Положението на пазара на труда започна да се подобрява постепенно през 2016 г., но все още има предизвикателства. Заетостта в сектора на производството е намаляла с 21 % между 2008 г. и 2015 г. Други сектори, като строителството, недвижимите имоти и здравеопазването, показват признаци на недостиг на работна ръка. Това подчертава необходимостта от целенасочени активни политики на пазара на труда и продължаване на инвестициите в ученето за възрастни и професионалното обучение, за да се даде възможност за професионална мобилност. Съотношението между свободните и заетите работни места през 2016 г. беше почти толкова високо, колкото през 2007 г., а равнището на безработица беше два процентни пункта по-високо. Това може да отразява несъответствия между търсенето и предлагането на пазара на труда, ниска привлекателност на някои свободни работни места или ограничени стимули за започване на работа. Необходими са непрестанни усилия за осигуряване на по-добри резултати на пазара на труда за неактивните лица, особено тези във възрастовата група 25—39 години, дългосрочно безработните и мигрантите. За постигането на по-добри резултати в социално отношение и на пазара на труда по отношение на хората с миграционен произход ще са нужни също непрекъснати инвестиции в тяхното образование.

               (16)Що се отнася до активизирането, сложната система за социална сигурност с различните си видове обезщетения може да доведе до рискове от значително висок дял на неактивната работна сила и от капан на ниските заплати, както и до бюрократични проблеми във връзка с възстановяване на обезщетения. Преодоляването на тези капани ще бъде от решаващо значение. За да се увеличат стимулите за приемане на предложения за работа, бяха затегнати задължението за приемане на предложение за работа от страна на безработните и задължението за участие в схеми за стимулиране на активността. Освен това продължителността на обезщетенията за безработица, свързани с доходите, беше намалена. Бяха въведени положителни стимули, като например възможност за използване на основното обезщетение за безработица под формата на субсидии за мобилност и за заплати с цел активизиране на лицата, търсещи работа. Стимулите за приемане на предложена работа може да бъдат увеличени допълнително, като се премахнат съществуващите бюрократични пречки пред приемането на работа или стартирането на предприемаческа дейност.

               (17)Неразходната конкурентоспособност действа като спирачка за осъществяването на износ и може да ограничи привлекателността на Финландия за чуждестранните инвеститори. Структурната промяна е в ход, но в последно време се забави. Беше постигнат напредък в отварянето за конкуренция на сектори на услугите като търговията на дребно и транспорта и бяха направени предложения за увеличаване на конкуренцията в други вътрешни сектори на услугите. Въпреки че съгласно международни сравнения Финландия се нарежда сред водещите държави в света по отношение на стопанската си среда и привлекателността за инвестиране, наличните входящи инвестиции във Финландия са под средното за ЕС равнище в сравнение с мащаба на икономиката.

               (18)В контекста на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Финландия и го публикува в доклада за страната за 2017 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Финландия през предходните години. Комисията взе предвид не само значението на програмите и на последващите действия за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика във Финландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище.

               (19)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му
                  17
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Финландия да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Да провежда своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, което предполага да постигне своята средносрочна бюджетна цел през 2018 г., като се вземат предвид допуснатите отклонения, свързани с необичайни събития, изпълнението на структурните реформи и инвестициите, за които е разрешено временно отклонение. Да осигури навременното приемане и прилагане на административната реформа за подобряване на разходната ефективност на социалните и здравните услуги.

               2.Да стимулира по-нататъшното привеждане на възнагражденията в съответствие с развитието на производителността при пълно зачитане на ролята на социалните партньори. Да предприеме целенасочени активни мерки на политиката на пазара на труда за справяне с предизвикателствата, свързани със заетостта и в социално отношение, да осигури стимули за приемане на предложена работа и насърчаване на предприемачеството.

               3.Да продължи да подобрява регулаторната рамка и да намали административната тежест с цел увеличаване на конкуренцията в сферата на услугите и насърчаване на инвестициите.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2017) xxx.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  Работен документ на службите на Комисията SWD (2017) 91 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета, ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл бюджетно салдо минус еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията по общоприетата методика.

                     (13)
                  Публикации на Министерство на финансите 36c/2016.

                     (14)
                  VM/712/04.00.05.01/2016.

                     (15)
                  На Финландия се дава възможност да се отклони от своята средносрочна бюджетна цел през 2018 г., тъй като временните отклонения са пренесени за следващ период от три години.

                     (16)
                  Нетните държавни разходи се състоят от общите държавни разходи, от които се изключват разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните изменения в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал на националното финансиране се разсрочва в рамките на 4-годишен период. Отчетени са предвидените от закона дискреционни мерки по отношение на приходите или увеличения на приходите. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

                     (17)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.