               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 401 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Белгия за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Белгия за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Съветът надлежно взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Белгия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Белгия следва да гарантира пълното и своевременното изпълнение на препоръката относно икономическата политика за еврозоната в съответствие с препоръки 1—3 по-долу.

               (3)Докладът за Белгия
                  4
                за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Белгия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Белгия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 27 април 2018 г. Белгия представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (6)За Белгия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира постепенно подобрение в номиналното салдо от дефицит в размер на 1,0 % от БВП през 2017 г. до излишък от 0,1 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел, определена при балансирано в структурно отношение състояние на бюджета, се очаква да бъде постигната през 2020 г. Преизчисленото структурно салдо
                  7
                обаче все още показва дефицит от 0,2 % през 2020 г. След като достигна най-високо равнище от почти 107 % от БВП през 2014 г. и спадна до около 103 % от БВП през 2017 г., съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее до 94,6 % до 2021 г. съгласно програмата за стабилност за 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. В същото време мерките, необходими за подкрепа на планираните цели за дефицита от 2019 г. нататък, все още не са определени, което допринася за прогнозираното влошаване на структурния баланс през 2019 г., при условие че политиките не претърпят изменения според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г.

               (7)На 23 май 2018 г. Комисията публикува доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС, тъй като Белгия не постигна достатъчен напредък в спазването на целевия показател за намаляване на дълга през 2017 г. След преценка на всички фактори от значение, и след като понастоящем няма достатъчно убедителни доказателства, за да се направи заключение относно наличието на значително отклонение в Белгия през 2017 г. и през 2016 г. и 2017 г., взети заедно, в доклада не бе възможно да се заключи напълно дали критерият за дълга, според определението му в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, е спазен или не. Комисията ще извърши нова оценка на съответствието въз основа на ex-post данни за 2018 г., които трябва да бъдат съобщени през пролетта на 2019 г.

               (8)В програмата за стабилност за 2018 г. се посочва, че въздействието на мерките за сигурност върху бюджета през 2017 г. е значително и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2017 г. са възлизали на 0,04 % от БВП поради мерки за сигурност. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като сериозната терористична заплаха е необичайно събитие, тяхното въздействие върху публичните финанси на Белгия е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2017 г. бе намален, за да се вземат под внимание тези допълнителни разходи.

               (9)На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Белгия да направи необходимото номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  8
                да не надвишава 1,6 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Същевременно се посочва, че при оценката на проекта на бюджетен план за 2018 г. и последващата оценка на бюджета за 2018 г. ще трябва надлежно да бъде взета предвид целта за постигане на фискална позиция, която допринася както за укрепването на продължаващото възстановяване, така и за осигуряването на устойчивост на публичните финанси. След като в контекста на становището си относно проекта на бюджетен план на Белгия, Комисията оцени силата на възстановяването в Белгия и същевременно надлежно взе предвид предизвикателствата за устойчивостта в страната, нямаше нужда да бъдат взети под внимание допълнителни елементи в това отношение. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. съществува риск от значително отклонение от препоръчаната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2018 г., както и за 2017 и 2018 г., взети заедно.

               (10)През 2019 г. с оглед на това, че съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП в Белгия надвишава 60% и че прогнозната разлика между фактическия и потенциалния БВП е 0,4 %, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не следва да надвиши 1,8 %, което съответства на структурна корекция от 0,6 % от БВП, произтичаща от матрицата на изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2019 г., както и за 2018 г. и 2019 г взети заедно. Белгия на пръв поглед няма да спази правилото за дълга през 2018 г. и 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, необходимите мерки следва да се вземат още през 2018 г. Би било разумно да се използват всякакви извънредни приходи за допълнителното намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП.

               (11)Устойчивостта на публичните финанси остава предизвикателство. Пенсионните реформи, приведени в действие през 2015 г., са важна стъпка за преодоляване на рисковете, свързани с дългосрочното застаряване на населението, но докладът от 2018 г. за застаряването на населението показва по-голямо от очакваното нарастване на дългосрочните разходи, свързани със застаряването на населението, за пенсии и дългосрочните грижи. Очаква се разходите за пенсии да нараснат с 2,9 процентни пункта от БВП през 2070 г., в сравнение с увеличение от 1,3 процентни пункта в предишната актуализация и намаление от 0,1 процентни пункта от БВП средно за еврозоната. В това отношение пълното прилагане на пътната карта на правителството за реформи би могло да допринесе за отстраняването на тези рискове. Освен това разходите за дългосрочни грижи се очаква да нараснат, тръгвайки от равнище по-високо от средното за ЕС от 2,3 % от БВП до 4,0 % от БВП до 2070 г. Намаляването на разпокъсаността в организационна среда на дългосрочните грижи, дължащата се на разпределението на правомощията на различните административни равнища, има потенциал да увеличи ефективността на разходите в тази област.

               (12)Ефективната бюджетна координация е от основно значение в една федерална държава като Белгия, където голяма част от разходните правомощия са възложени на органите на управление на поднационално равнище. За да подобри вътрешната координация и да транспонира фискалния компонент на Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз („Фискалния пакт“) федералното правителство и регионалните и общностните правителства сключиха споразумение за сътрудничество през 2013 г. с цел да се определят общи и индивидуални многогодишни фискални стратегии, които ще бъдат наблюдавани от Висшия съвет по финансите. Бе постигнато споразумение относно отделните фискални цели, които да бъдат изпълнени до 2020 г., което е положителна стъпка. Въпреки това все още липсва официално споразумение за годишни фискални цели на всички равнища на управление. Беше постигнат напредък в установяването на достатъчни гаранции по отношение на независимостта на Висшия съвет по финансите.

               (13)Има възможност да се придаде по-голяма роля на ограничаването на разходите във фискалната консолидация. Общият размер на публичните разходи като процент от БВП е над средния за еврозоната. Въпреки своя потенциал да стимулират растежа в дългосрочен план, публичните инвестиции са слаби от гледна точка на европейските стандарти, особено спрямо общите публични разходи. Не само публичният капитал е слаб, но е засегнато и качеството на публичната инфраструктура. Прегледите на изразходването могат да допринесат за по-рационално разпределение на разходите и за подкрепа за консолидация, благоприятстваща растежа. На регионално равнище, само Фландрия планира да въведе в своите бюджетни процедури подход за преглед на разходите. Освен това нито едно равнище на управление в Белгия понастоящем не е обвързано с вътрешни правила за разходите, с изключение на таван за разходите за здравеопазване. Това контрастира с все по-разпространеното прилагане на тези правила в целия ЕС и предотвратява фискална консолидация, основана на разходите. Освен това вноските в белгийската схема за гарантиране на депозитите не се инвестират в отделен портфейл от активи с малък риск.

               (14)Разпределението на дълга и активите сред белгийските домакинства разкрива някои уязвими области, въпреки тяхното като цяло благоприятно имотно състояние. Продължителен период на покачване на цените на жилищата по-бързо от разполагаемия доход на домакинствата направи по-уязвимо тяхното финансово състояние чрез почти механичното нарастване на дълга им. Въпреки че бяха приети мерки за справяне с увеличаването на макропруденциалния риск, сложният процес на вземане на решения на национално равнище в тази област може да остави непреодолени рисковете за финансовата стабилност. Цените на жилищата понастоящем изглеждат леко надценени.

               (15)Както е посочено в препоръките от 2018 г. за еврозоната, борбата срещу агресивното данъчно планиране е от съществено значение, за да се предотврати нарушаването на конкуренцията между предприятията, за гарантирането на справедливо третиране на данъкоплатците и за защита на публичните финанси. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно данъчно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на ЕС. Бившият режим за приспадане на фиктивните лихви, който се основаваше на запасите от собствен капитал, бе заменен с прогресивна система. Новата система, която съчетава прогресивна основа с данъчно облекчение за растеж и инвестиции, предложена в общата основа за облагане с корпоративен данък, ще бъде ограничена до увеличението на собствения капитал, изчислено въз основа на средната 5-годишна стойност. Тази промяна има за цел да допринесе за бюджетната неутралност на реформата на корпоративното облагане, като в същото време отстранява потенциалното използване на системата за агресивно данъчно планиране и облекчава проблема със склонността към задлъжняване. Макар липсата на някои специфични правила за борба със злоупотребите да бе източник на безпокойство, реформата на уредбата за борба със злоупотребите е вече в процес на подготовка. Това е положителна стъпка, която ще бъде следена отблизо, за да се гарантира, че новите правила обхващат всички форми на злоупотреба. Въз основа на неотдавнашните разговори, Комисията ще продължи конструктивния си диалог с цел борба срещу данъкоплатци агресивни стратегии за планиране.

               (16)Скорошният икономически растеж допринесе за създаване на работни места. Растежът на заетостта бе стабилен през 2017 г., а безработицата понастоящем се доближава до равнището от преди кризата. Що се отнася до заетостта на населението на възраст от 20 до 64 години обаче (68,1 % през 2017 г.), Белгия не е на път да постигне своята цел по стратегията „Европа 2020“ от 73,2 %. Ограничен напредък бе постигнат по отношение на участието на пазара на труда на групите в неравностойно положение, тъй като неактивността и безработицата са съсредоточени предимно сред нискоквалифицираните работници, хората с мигрантски произход и по-възрастните работници, което предполага, че както структурни, така и специфични за дадена група фактори пречат на интеграцията на пазара на труда. По-специално, резултатите на пазара на труда на хората с мигрантски произход, които представляват голяма част от населението в трудоспособна възраст, продължават да са неблагоприятни, и следователно представляват значителен неизползван потенциал на пазара на труда. През 2016 г. равнището на заетост на родените извън ЕС е 49,1 %, което е с повече от 20 процентни пункта по-ниско, отколкото при родените в ЕС (разликата е била дори още по-силно изразена при жените). Налице са определени доказателства, че мерките за активизиране, не са еднакво ефективни за всички групи от населението. Въпреки че бяха предприети някои мерки, за да се помогне на наскоро пристигналите да се интегрират и да преодолеят дискриминацията, все още е налице липса на координация между различните сфери на политиката и политическите равнища, за да се отговори на предизвикателството лица с мигрантски произход да се интегрират на пазара на труда. Все още има големи регионални различия в резултатите на пазара на труда.

               (17)Въпреки усилията за намаляване на данъчната тежест върху труда, демотивиращите фактори за работа остават големи за някои групи от населението, например едночленните домакинства, печелещи средната работна заплата, и вторите работещи членове на домакинството. Независимо от приетите в миналото мерки, данъчната тежест за едночленно домакинство, печелещо средната работна заплата, остават сред най-големите в ЕС през 2016 г. Капанът на безработицата за нископлатените работници (67 % от средната работна заплата за едночленно домакинство) също е сред най-големите в ЕС. Остават големи данъчни демотивиращи фактори за втория работещ член на домакинството, предимно жени.

               (18)Процентът на свободните работни места е сред най-високите в ЕС и показва големи несъответствия между търсените и предлаганите умения, породени, наред с други фактори, от слабата мобилност и неадекватните езикови умения в региона на Брюксел. Участието в схеми за учене през целия живот остава слабо. Важно е работниците и работодателите да отделят повече внимание на непрекъснато учене през целия живот, за да се позволи на хората да се справят със смяната на работа.

               (19)След като общностите постепенно въвеждат училищни реформи, бе постигнат известен напредък по отношение на равните възможности за участие в качествено образование и професионално обучение. Въпреки добрите средни показатели при международни сравнения, остават трайно големи неравенства в областта на образованието. Образователните резултати на 15-годишните ученици варират значително в зависимост от социално-икономическата среда и статута на мигрант. Будят безпокойство разликите в резултатите между общностите, както и недостатъчното представителство на групите в неравностойно положение сред най-добрите ученици в научните дисциплини, четенето и математиката. Големите различия в резултатите между училищата вървят ръка за ръка с неравните образователни възможности. Въпреки че делът на висшистите е голям, наблюдава се неравенство по отношение на достъпа до качествено образование, недостиг на умения и регионални различия. Делът на завършилите висше образование в областта на науката, технологиите и математиката е един от най-малките в ЕС, а недостигът на работна ръка в тези области би могъл да се превърне в основна пречка за растежа и иновациите. Недостигът на учители поражда тревога, а реформите, които засягат, напредват бавно. Има нужда постоянното професионално развитие на учителите да бъде адаптирано. Както фламандската, така и френскоезичната общност предприеха мащабни реформи на своите образователни системи. Планира се те да бъдат осъществени през следващото десетилетие и след това. В края на 2017 г. обаче, бе взето решение да се отложи влизането в сила на възлови мерки. Въздействието на реформите и мерките ще зависи в голяма степен от тяхното ефективно изпълнение и наблюдение.

               (20)Бяха предприети само ограничени реформи за преодоляване на рестриктивната регулаторна уредба в областта на услугите. Фландрия премахна закона за установяване, уреждащ определени занаятчийски професии. Независимо от това, регулирането остава строго в някои професионални услуги. В резултат на това в тези сектори конкуренцията е слаба, а броят на новите дружества, навлизащи на пазара, остава малък. В строителния сектор са наложени хоризонтални разрешителни режими за достъп до строителния пазар, а разрешителните за строителство остават сложни, въпреки мерките, приети през последните години. Броят на навлизащите и напускащите строителния сектор предприятия в Белгия е значително под средния за ЕС, което вероятно означава, че секторът страда от недостатъчна конкуренция. Това също оказва въздействие върху изпълнението на важни инфраструктурни проекти. Налице са и значителни ограничения в областта на железопътния и автомобилния транспорт. Слабото повишение на производителността на белгийската икономика до голяма степен се дължи на слабото повишение на производителността в сектора на услугите. Регулаторните ограничения също имат отрицателно въздействие върху ползвателите на тези услуги, а именно производствения сектор. Задълбочаването на структурните реформи във възлови сектори на услугите ще подейства като стимул за повишението на производителността, което е от съществено значение, за да се осигури бъдещ растеж и устойчивост на публичните финанси.

               (21)Ограничен напредък бе постигнат също за подобряване на функционирането на пазара на труда. Въпреки неотдавнашните реформи, регулаторните ограничения все още тежат върху дейността в сектора и възпрепятстват инвестициите. Цените за редица категории продукти продължават да са по-високи от тези в съседните държави. Трябва да се положат повече усилия, за да може бизнес средата да благоприятства конкуренцията и да позволи на потребителите да се радват на по-богат избор от продукти на по-ниски цени. През април Комисията предложи най-добри практики, които да насочват провежданите от държавите членки реформи в сектора на търговията на дребно
                  9
               .

               (22)Предприемачеството в Белгия продължава да бъде слабо, въпреки някои реформи, въведени през последните години и неотдавнашните мерки, чието въздействие все още предстои да бъде оценено. Стопанската динамиката е слаба, като процентите на създаване и закриване на предприятия остават сред най-ниските в Европа, далеч по-ниски от средните за ЕС. Освен това административната тежест за предприятията продължава да бъде голяма, като се характеризира се със сложни процедури и ниско равнище на регулаторна сигурност.

               (23)Постиженията на Белгия в цифровите обществени услуги са средни. Въпреки като цяло доброто състояние на развитие на нейната цифрова икономика, тя се нарежда едва на средно равнище в областта на цифровите обществени услуги. Федералната структура на Белгия поражда специфични предизвикателства пред установяването на съгласувани услуги за електронно управление на национално равнище. Различните системи, които не са оперативно съвместими, пораждат загубите от липсата на взаимодействие. Сериозно безпокойство продължава да буди съдебната система, а именно във връзка със забавянията, цифровизацията, надеждността, сравнимостта и еднородността на съдебните данни. Въвеждането на инициативи, като e-box или e-deposit, за цифровизация на някои съдебни услуги във всички съдилища изостава от графика. Независимо от това, тъй като тази единна система за кодиране не се прилага във всички съдилища, данните относно ефикасността на съдебните производства ще остане с ограничена надеждност и сравнимост.

               (24)Въпреки неотдавнашните реформи белгийската данъчна система остава сложна. Реформата на корпоративния подоходен данък ще допринесе за намаляването на ставките и ще опрости системата. Въпреки това остават редица изключения и негативни стимули, за което говори тенденцията към увеличение на общия размер на данъчните облекчения. Възможността за изместване на данъчното облагане към по-благоприятстващи растежа основи би могла да се използва още повече. Приходите от свързани с околната среда данъци са сред най-ниските в ЕС. Действително има значителен потенциал за истинско „екологично“ прехвърляне на данъчната тежест, обхващащо, наред с другото, благоприятното третиране на служебните автомобили, които допринасят за замърсяването на въздуха, задръстванията и емисиите на парникови газове.

               (25)Ограничен напредък бе постигнат в борбата със задръстванията. Мобилността страда от недостатъчни публични инвестиции в инфраструктура, изкривяващи данъчни стимули и липса на конкуренция в областта на транспортните услуги, което причинява големи задръствания и пречи на повишението на производителността. Задръстването по пътищата се влошава от година на година, възпира чуждестранните инвестиции и води до големи социални, икономически и екологични разходи. Най-неотложните предизвикателства са завършването и модернизирането на железопътната и шосейната инфраструктура, особено около и в Антверпен и Брюксел. Налице са и съществени ограничения в областта на железопътния и автомобилния транспорт. Органите могат да насърчават по-ефективното използване на съществуващата инфраструктура и пренасочването от индивидуален към по-колективен транспорт и нискоемисионни алтернативи.

               (26)В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Белгия и го публикува в доклада за страната от 2018 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Белгия, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Белгия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (27)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището
                  10
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Белгия да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

               1.Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 1,8 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да продължи изпълнението на предвидените пенсионни реформи и да ограничи прогнозното нарастване на разходите за дългосрочни грижи. Да продължи да прилага напълно споразумението за сътрудничество от 2013 г., за да се координират фискалните политики на всички равнища на управление. Да подобри ефективността и състава на публичните разходи на всички равнища на управление, за да се създаде възможност за публични инвестиции, по-специално като извърши прегледи на разходите.

               2.Да премахне демотивиращите фактори за започването на работа и да укрепи ефективността на активните политики за заетост, особено за нискоквалифицираните работници, хората с мигрантски произход и по-възрастните работници. Да продължи реформите в образованието и обучението, включително като стимулира равнопоставеността и увеличи дела на завършилите висше образование в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката.

               3.Да намали регулаторната и административната тежест за насърчаване на предприемачеството и увеличаване на конкуренцията в сферата на услугите, особено в търговията на дребно, строителството и професионалните услуги. Да се справи с увеличаващите се предизвикателствата пред мобилността, по-специално чрез инвестиции в нова или съществуваща транспортна инфраструктура, и като укрепи стимулите за използване на колективен транспорт и на транспорт с ниски емисии.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        COM (2018) 401 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 200 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        COM (2014) 494 final.

                     (7)

                        Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

                     (8)

                        Нетните първични разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (9)

                        COM (2018) 219 final.

                     (10)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 402 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на България за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на България за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на България за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на България за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Съветът надлежно взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 22 ноември 2017 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че България е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за България за 2018 г.
                  5
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на България в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към България през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 7 март 2018 г.
                  6
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в България са налице макроикономически дисбаланси. Слабостите на финансовия сектор са съчетани с високо равнище на задлъжнялост и необслужвани кредити в корпоративния сектор в условия на непълно адаптиране на пазара на труда.

               (3)На 19 април 2018 г. България представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята конвергентна програма за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. Националната програма за реформи на България включва ангажименти в краткосрочен и средносрочен план и обхваща предизвикателствата, установени в доклада за страната от 2018 г. По-специално, в нея са обявени мерки за укрепване на банковия и небанковия надзор, за подобряване на уредбата на несъстоятелността и за намаляване на оставащите слабости, установени в стрес тестовете от 2016 г. Освен това има мерки за подобряване на събирането на данъците и за справяне със сенчестата икономика, за подобряване на насочеността на активните политики по заетостта, за увеличаване на социалната закрила и за справяне с различни предизвикателства в здравния и образователния сектор. Като цяло, ефективното изпълнение на националната програма за реформи ще подкрепи коригирането на дисбалансите.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (5)Спрямо България понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята конвергентна програма за 2018 г. правителството, започвайки от номинален излишък от 0,9 % от БВП през 2017 г., има за цел да постигне балансиран бюджет през 2018 г. и излишък от 0,3 % от БВП през 2019 г., 0,5 % през 2020 г. и 0,2 % през 2021 г. Планира се да продължи да се спазва средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — с марж през целия период на програмата. Според конвергентна програма за 2018 г. съотношението на дълга към БВП се очаква да намалява постепенно от 25,4 % от БВП през 2017 г. до 19,4 % през 2021 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо се очаква да продължи да бъде положително, но да спадне от 0,9 % от БВП през 2017 г. до 0,6 % от БВП през 2018 г. и да остане на същото равнище през 2019 г. Поради това се прогнозира структурното салдо да остане над средносрочната бюджетна цел и през двете години. Като цяло, Съветът е на мнение, че се очаква България да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 г. и 2019 г.

               (6)Повишаването на ефикасността на фискалната политика е от първостепенно значение. Данъчните приходи и спазването на данъчното законодателство се подобряват, но това се дължи повече на положителната икономическа перспектива, отколкото на подобряването на данъчната администрация и събирането на данъци. Ефикасността на публичните разходи в България е много ниска. Реформите в областта на управлението на публичните финанси са важни в това отношение и настоящите икономически и фискални условия са особено благоприятни за такива реформи. Икономическите показатели на държавните предприятия са слаби в сравнение с други държави от региона и в сравнение с частния сектор. Това също така създава несигурност и риск за публичните финанси, тъй като просрочените задължения на тези предприятия представляват условни пасиви. Като цяло, корпоративното управление на държавните предприятия продължава да бъде предизвикателство и не отговаря на международните стандарти. Освен това реформите в тази област са от голямо значение за стопанската среда.

               (7)Стабилността на финансовия сектор продължи да се подобрява въпреки оставащите слабости. Равнището на необслужваните корпоративни заеми все още е високо, въпреки че те намаляха. Капиталовите буфери като цяло са подходящи, като по този начин се предоставя възможност за изчистване на счетоводния баланс. Беше постигнат значителен напредък в подобряването на надзора на финансовия сектор, но някои важни мерки все още трябва да бъдат изцяло изпълнени. Намаляването на оставащите рискове, свързани с експозициите към свързани лица, и подобряването на оценката на активите са от ключово значение за по-нататъшното укрепване на счетоводните баланси и засилването на устойчивостта на банките и застрахователните дружества.

               (8)Неефективността на правната уредба на несъстоятелността забавя намаляването на задлъжнялостта на частния сектор и преструктурирането на необслужваните заеми. Процедурите са дълги и събираемостта е слаба. Все още липсват някои елементи, необходими за една функционираща нормативна уредба, по-специално правила за опрощаване на задълженията и за предоставяне на втори шанс на предприемачите в разумен срок след обявяване в несъстоятелност. Липсата на събиране на данни и подходящи инструменти за мониторинг не позволява оценка на ефективността нито на старите, нито на новите процедури, включително за преструктурирането на предприятия.

               (9)Равнищата на недеклариран труд остават високи, което има сериозно отражение върху данъчните приходи, условията на труд и адекватността на доходите след пенсиониране. Неотдавна България предприе редица мерки за подобряване на положението. Те включват еднодневни трудови договори в селското стопанство, подобряване на сътрудничеството между данъчните органи и органите по труда и активизиране на усилията, за да се повиши осведомеността относно отрицателните последици за наетите лица. Тяхната ефективност ще зависи от действителното изпълнение. Ускоряването на прехода към официално декларираната икономика е от съществено значение за постигането на приобщаващ растеж и гарантиране на справедливи условия на труд за всички.

               (10)Пазарът на труда се подобри, но все още има предизвикателства. Заетостта достигна равнището си от преди кризата, а безработицата е под средното за ЕС равнище. Положителното развитие на пазара на труда обаче не носи еднакви ползи за цялото население в трудоспособна възраст. Дълготрайно безработните лица, неактивните млади хора, ромите и хората, живеещи в по-бедни и селски райони, продължават да са изправени пред значителни трудности да навлязат или да се завърнат на пазара на труда. Застаряването и намаляването на населението, съчетани с коефициент на икономическа активност под средния за ЕС, водят до недостиг на работна сила и умения, което отслабва дългосрочните перспективи на икономиката. Следователно трябва да се обърне по-голямо внимание на повишаването на квалификацията и обучението. Участието на пазара на труда и пригодността за заетост могат да бъдат насърчавани чрез набор от ефективни информационни мерки, активни политики по заетостта и социални услуги.

               (11)Неравенството в доходите и в достъпа до услуги (образование, здравеопазване и жилищно настаняване), както и рискът от изпадане в бедност или социално изключване са сред най-високите в ЕС. През 2016 г. две пети от населението е било изложено на риск от бедност или социално изключване, докато доходите на най-богатите 20 % от домакинствата са били почти осем пъти по-високи от доходите на най-бедните 20 %. Разходите за социална закрила са ниски, в това число за схемата на общия минимален доход, чийто обхват и адекватност са ограничени. Слабо е и въздействието на тези разходи върху намаляването на бедността и неравенството. Липсва обективен механизъм за преразглеждане на нивото на обезщетенията. Въпреки наблюдаваното напоследък подобряване на адекватността на социалното подпомагане и на минималните пенсии, системата за социална закрила не предоставя достатъчна степен на подкрепа на най-уязвимите групи или групите в неравностойно положение, като например ромите, децата, възрастните хора, хората с увреждания и хората, живеещи в селски райони. Предоставянето на социални услуги продължава да бъде слабо и тяхното интегриране в услугите на пазара на труда и другите услуги е непълно.

               (12)Минималната работна заплата се определя без ясен и прозрачен механизъм, а делът на работниците на минимална работна заплата се е увеличил над два пъти през последните шест години. Липсата на такъв механизъм може да изложи на риск постигането на правилен баланс между целите на подпомагане на заетостта и конкурентоспособността и защитата на трудовите доходи. Това също така създава несигурност, която може да окаже отрицателно въздействие върху предсказуемостта на условията за стопанска дейност. Правителството представи предложения за механизъм за определяне на минималната работна заплата с цел отстраняване на този недостатък. Въпреки това няма съгласие между социалните партньори по този въпрос. В своята бюджетна прогноза правителството също така включи увеличения на минималната работна заплата до 2020 г. През 2018 г. България ратифицира Конвенцията относно определянето на минимална работна заплата на Международната организация на труда. Това би могло да бъде добра основа за определяне на обективен механизъм.

               (13)Ограниченият достъп до здравеопазване, причинен от ниските публични разходи, неравномерното разпределение на ограничените ресурси и слабото покритие на здравното осигуряване продължават да бъдат сериозни предизвикателства. Ниското равнище на публичните разходи трябва да се компенсира с високи частни разходи, главно под формата на преки плащания от страна на пациентите. Делът на българите без здравно осигуряване е голям в сравнение с повечето държави — членки на ЕС. Различията в разпределението на лекари между отделните области и малкият брой медицински сестри продължават да са проблем. Положителен е фактът, че броят на лекарите, напускащи България, наскоро е спаднал. Следва да се използват мерки като националната здравна стратегия за справяне с тези слабости.

               (14)Въпреки неотдавнашните мерки за модернизиране на системата на образованието, образователните резултати са ниски и силно повлияни от социално-икономическия статус. Децата от семейства в неравностойно положение, по-специално на роми, не се ползват с равни възможности. Високите нива на преждевременно напускане на училище имат отрицателни последици за бъдещата пригодност за заетост и резултатите на пазара на труда. Осигуряването на детски градини, училища и класове със смесено етническо население продължава да бъде предизвикателство за предоставянето на качествено приобщаващо общо образование. Реформата на учебната програма има за цел да подобри постиженията в образованието и цифровите умения. Въпреки това нивото на цифровите умения все още е сред най-ниските в ЕС и варира между отделните социално-икономически групи. Въпреки последните мерки, съответствието с пазара на труда на професионалното образование и обучение продължава да бъде недостатъчно. Реформата във висшето образование е в ход, но справянето с недостига на квалифицирана работна ръка е предизвикателство, предвид небалансираните профили на завършилите висше образование по сектори. Участието в образованието за възрастни е много ниско въпреки необходимостта от повишаване на уменията. В условията на ясно изразено застаряване сред учителите бяха започнати мерки за преодоляване на бъдещия недостиг. Въпреки последните подобрения програмите за подготовка на учители се нуждаят от допълнително укрепване.

               (15)Много от мерките, включени в Националната стратегия за развитие на сектора на обществените поръчки, бяха въведени. Въпреки това националните органи следва да положат повече усилия, за да се осигури ефективното им прилагане. Според деловите среди и неправителствените организации обществените поръчки като цяло са започнали да се подобряват. Въпреки това прозрачността и корупцията все още будят загриженост. Увеличеното използване на пряко възлагане на обществени поръчки и големият брой единични оферти биха могли да възпрепятстват значително прозрачността и ефективността на системата. В момента се извършва първата независима оценка на новите контролни функции на Агенцията по обществени поръчки. Ще бъдат необходими редовни актуализации, за да се гарантира по-нататъшното оптимизиране на контролните функции на агенцията. Останалите проблеми, свързани с административния капацитет, включително на общинско равнище, налагат по-нататъшни усилия за повишаване на професионализма, за стандартизация и сериозно обсъждане на възможностите, предлагани от централните органи за покупки. Окрупняване на търсенето би могло да подобри ефективността и икономиите в системата за обществени поръчки в здравеопазването. Намирането на решение за избягване на забавянията, свързани с важни обществени проекти, все още изисква допълнително обмисляне.

               (16)Структурните недостатъци и голямата разпокъсаност на системата на научноизследователските и развойни дейности и иновациите ограничават ползите от нея с оглед на производителността и растежа. Нискотехнологичните сегменти все още доминират производството, а иновациите са на ниско равнище. Равнището на публичните и на частните разходи за научни изследвания и развитие е особено ниско. Бавното провеждане на реформите възпрепятства прехода към система, ориентирана към иновациите. Въпреки че съществуват много университети и научноизследователски институти, само няколко от тях произвеждат висококачествени научни резултати. Търговската реализация на научните изследвания продължава да бъде основна слабост. Системата за финансиране на научноизследователската дейност се характеризира с липсата на състезателни процедури за представяне на предложения, международна оценка и обвързано с постигнатите резултати финансиране за научноизследователските институции. Публично-частното сътрудничество в областта на научноизследователската и развойната дейност е слабо. Водещата инициатива „София Тех Парк“ все още среща редица предизвикателства, включително неефективното и нестабилно управление, недостатъчно използваната научна инфраструктура и липсата на дългосрочен финансов ангажимент. Структурната трансформация, съчетана с ефективно управление и стабилно равнище на публичните ресурси за научни изследвания и иновации, може да постигне максимално въздействие върху производителността и растежа и да подкрепи прехода на икономиката към дейности с по-висока добавена стойност в съответствие със стратегията за интелигентна специализация.

               (17)Стопанската среда се нуждае от по-нататъшно подобрение. Въпреки че бяха приети редица реформи, прилагането им на практика изостава. Предприятията все още са загрижени относно корупцията, институционалните недостатъци и липсата на работна сила. Напредъкът на реформата на публичната администрация и електронното управление е бавен. Управлението в публичния сектор се нуждае от повече прозрачност, по-ясни правила и дългосрочна перспектива. Освен това може да се доразработи ролята на социалния диалог, при необходимост с помощта на публичните органи. Недостатъците в инфраструктурата водят до ниска ефективност и резултатност на транспортния сектор. Пазарът на железопътния превоз страда от липса на ефективна конкуренция. Не са въведени добре насочени и ефективни мерки за намаляване на замърсяването на въздуха.

               (18)През 2017 г. България продължи усилията си да реформира съдебната си система и за преодоляване на недостатъците в борбата с корупцията и организираната престъпност. Новите избори за Висшия съдебен съвет потвърдиха положителното въздействие на конституционните и законодателните реформи, проведени през 2015 г. и 2016 г. Бяха приети реформи на Наказателния кодекс, за да се подобри системата на наказателно преследване в случаите на корупция на високо равнище, и се обмислят допълнителни реформи. В началото на 2018 г. беше приет закон за създаване на нов единен антикорупционен орган за засилване на превенцията и възпирането на корупцията по високите етажи на властта. В рамките на Механизма за сътрудничество и проверка Комисията продължава да осъществява мониторинг на съдебната реформа и борбата с корупцията и организираната престъпност в България. Ето защо тези области не са включени в специфичните препоръки за България, но са важни за развитието на положителна стопанска среда в България.

               (19)В рамките на европейския семестър от 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на България и го публикува в доклада за страната от 2018 г. Тя извърши и оценка на конвергентната програма за 2018 г., на националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към България през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в България, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (20)В контекста на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма за 2018 г. и е на мнение, че се очаква България да спази Пакта за стабилност и растеж.

               (21)С оглед на задълбочения преглед на Комисията и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 2 и 3 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на България да предприеме следните действия през 2018 и 2019 г.:

               1.Да подобри събирането на данъците и ефикасността на публичните разходи, включително чрез ускоряване на мерките за намаляване на размера на неформалната икономика. Да модернизира рамката за корпоративно управление на държавните предприятия в съответствие с международните добри практики.

               2.Да предприеме последващи мерки, произтичащи от прегледите на финансовия сектор, и да изпълни плановете за действие в областта на надзора с цел да засили надзора и стабилността на сектора. Да осигури адекватна оценка на активите, включително банковите обезпечения, чрез подобряване на процесите на оценяване и одит. Да завърши реформата на правната уредба на несъстоятелността и да насърчава развитието на функциониращ вторичен пазар на необслужвани кредити.

               3.Да повиши пригодността за заетост на групите в неравностойно положение чрез повишаване на уменията и засилване на мерките за активизиране. Да подобри предоставянето на качествено приобщаващо общо образование, особено за ромите и други групи в неравностойно положение. В съответствие с националната здравна стратегия и плана за действие към нея, да подобри достъпа до здравни услуги, включително чрез намаляване на преките плащания от страна на пациентите и чрез преодоляване на недостига на медицински специалисти. Да въведе редовна и прозрачна схема за преглед на минималния доход и да подобри нейния обхват и адекватност.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 402 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 201 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел,23.5.2018
            COM(2018) 407 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Ирландия за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Ирландия за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Съветът надлежно взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 22 ноември 2017 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Ирландия ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Ирландия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката относно икономическата политика за еврозоната, както е посочено в препоръките по-долу, по-специално в 1 и 2.

               (3)Докладът за Ирландия
                  5
                за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Ирландия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Ирландия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 7 март 2018 г
                  6
               . Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Ирландия са налице прекомерни дисбаланси. По-специално големият натрупан частен и публичен дълг и нетните външни задължения водят до уязвимост. Въпреки това подобренията са съществени. Силното повишение на производителността през последните години доведе до подобрена конкурентоспособност и положително салдо по текущата сметка, в резултат на които високото равнище на нетните външни задължения бързо намаля. Силният икономически растеж продължава да подкрепя намаляването на задлъжнялостта на частния сектор. Неговият размер обаче остава голям, въпреки че силното влияние на дейността на мултинационалните дружества трябва да се вземе предвид при оценката на корпоративния дълг, докато дългът на домакинствата изглежда като цяло да съответства на основните икономически показатели. Държавният дълг се очаква да остане низходящ, а дефицитът се приближава към постигането на баланс. Цените на жилищата се увеличават с бързо темпо, макар и началните им равнища вероятно да са подценени, което засилва и бюджета на домакинствата. Банките са добре рекапитализирани и печалбите им постепенно се подобряват. Обемът на необслужваните кредити продължава да намалява, въпреки че остава голям. Предприети бяха действия на политиката за справяне с тези слабости, но някои мерки ще се нуждаят от време, за да доведат до очакваните ефекти.

               (4)На 18 април 2018 г. Ирландия представи своята национална програма за реформи за 2018 г., а на 30 април 2015 г. своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (6)Понастоящем спрямо Ирландия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството очаква номиналният дефицит да намалее леко до 0,2 % от БВП през 2018 г. и след това да продължи да се подобрява постепенно, достигайки излишък от 0,4 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит в размер на 0,5 % от БВП — се очаква да бъде постигната от 2019 г. нататък. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне до 66 % през 2018 г. и да продължи да намалява, като достигне 58,7 % от БВП през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. В същото време мерките, необходими за подкрепа на планираните цели за дефицита от 2019 г. нататък, все още не са напълно конкретизирани.

               (7)На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Ирландия да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 2,4% през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6% от БВП. В същото време Съветът посочи, че следва да се отдели внимание на постигането на фискална позиция, която да допринася както за укрепването на протичащото в момента възстановяване, така и за осигуряването на устойчивост на публичните финанси на Ирландия. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от известно отклонение от препоръчаната фискална корекция през 2018 г., както и за 2017 г. и 2018 г. взети заедно.

               (8)През 2019 г. Ирландия би трябвало да постигне своята средносрочна бюджетна цел. Това е съвместимо с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  9
               , ненадвишаващи 5,3%
                  10
               , което съответства на годишна структурна корекция от 0,1 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. се предвижда структурното салдо да отбележи дефицит от 0,4 % от БВП през 2019 г. — над средносрочната бюджетна цел. Според прогнозите Ирландия ще спази правилото за дълга през 2018 г. и 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Ирландия трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки, за да гарантира спазването на препоръката през 2018 г., и се очаква да се спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. С оглед на разликата в измерванията на БВП и вътрешното производство в Ирландия и свързаното с него въздействие върху съотношението на дълга към БВП на Ирландия, настоящите циклични условия в Ирландия и повишените външни рискове за страната, би било разумно да се използват всякакви извънредни приходи за по-нататъшното намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП.

               (9)Публичните финанси бяха подобрени в контекста на здрав растеж на производството, но въпреки това остават рискове от нестабилност на приходите и има възможност приходите да станат по-устойчиви на икономическите колебания и сътресения. Ограничаването на приложното поле и на броя на данъчните разходи и разширяването на данъчната основа ще подобрят стабилността на данъчните постъпления в условията на икономическа нестабилност. Въпреки това някои от последните данъчни мерки бяха съсредоточени върху намаления и облекчения и явно увеличиха още повече разчитането на силно проциклични източници на приходи. Освен това Ирландия има допълнителен потенциал да подобри начина, по който нейната данъчна система може да подкрепя целите в областта на екологията.

               (10)Както е посочено в препоръките от 2018 г. за еврозоната, борбата срещу стратегиите на данъкоплатците за агресивно планиране е от съществено значение, за да се възпрепятства нарушаването на конкуренцията между предприятията, за гарантирането на справедливо третиране на данъкоплатците и защита на публичните финанси. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на ЕС. Високото равнище на плащанията за дивиденти и авторски и лицензионни възнаграждения като процент от БВП показват, че данъчните правила на Ирландия се използват от предприятията, които прибягват към агресивно данъчно планиране. Ограниченото прилагане на данъци, удържани при източника (т.е от лица пребиваващи в ЕС към такива, които пребивават в трети държави) върху дивиденти и авторски и лицензионни възнаграждения, направени от дружества със седалище в Ирландия, може да доведе до пълно избягване на данъчно облагане върху тези плащания, ако те не са обложени също в държавата на местоназначение. Освен това дружествата могат да използват някои разпоредби в двустранните данъчни спогодби между Ирландия и някои други държави, за да заобиколят новите правилата, въведени в Ирландия през 2015 г., уреждащи статута на местно лице за данъчни цели. Резултатът от консултациите, предприети от Ирландия в резултат на независимия преглед на кодекса за корпоративното данъчно облагане ще бъдат от значение за замисъла на обявените данъчни реформи. Комисията взема под внимание последните положителни стъпки, обявени или приети (т.е. стъпките, предприети на национално равнище, за справяне с агресивното данъчно планиране; възможни защитни мерки срещу включени в списъците юрисдикции, които не оказват съдействие). Въз основа на неотдавнашните разговори Комисията ще продължи конструктивния си диалог за борба срещу стратегиите на данъкоплатците за агресивно планиране.

               (11)Остават рискове за дългосрочната фискална устойчивост, породени от разходите, свързани със застаряването. Ирландия предприе някои съществени мерки, свързани с ефективността, които включват например споразумение за намаляване на разходите с фармацевтичната промишленост, система за финансово управление и финансиране, основано на дейности. Също така бяха предприети някои мерки за подобряване на достъпа до първична медицинска помощ. Въпреки това ирландската здравна система е скъпа и е изправена пред множество предизвикателства, утежнени от бързото застаряване на населението. Освен това първичните грижи и грижите в общността все още не са способни да облекчат нарастващия натиск върху капацитета и разходите в рамките на болничните грижи. Планираното преминаване към универсално здравеопазване трябва да бъде подкрепено с многогодишно бюджетно планиране и по-добър контрол върху разходите. Освен това трябва да бъдат взети предвид констатациите от цялостен преглед на разходите и ефективността и ефикасността на здравния сектор. Освен това трябва да се помисли за укрепването на ролята на първичната медицинска помощ като начин за облекчаване на претоварените болници в Ирландия. Въпреки редица реформи за ограничаване на публичните разходи за пенсии, като цяло се очаква дефицитът на пенсионната система да нарасне значително в дългосрочен план. Своевременното прилагане на представената пътна карта за реформа на пенсионната система е от възлово значение за укрепването на фискалната устойчивост на пенсионната система в Ирландия.

               (12)Години на слаби инвестиции вследствие на икономическия срив оказват своето влияние върху наличието на подходяща инфраструктура в транспорта, чистата енергия, водоснабдяването, жилищното настаняване и телекомуникациите. Трайният недостиг на предлагането в съчетание с нарастващо търсене, продължават да предизвикват покачвания на цените на имотите. Въпреки че през 2016 г. цените не изглеждаха завишени, достъпността е повод за безпокойство. Ако не се намери решение, ограниченията в предлагането на жилища може да допринесе за натрупването на дисбаланси. В съчетание с териториалното устройство, подобряването на инфраструктурата е изключително важна предпоставка за подходящото предлагане на жилища, засилването на частните инвестиции, повишението на производителността и балансираното регионално икономическо развитие. Освен това инфраструктурните инвестиции в чиста енергия, чист обществен транспорт и вода, както и активизирането на усилията в областта на възобновяемите енергийни източници и кръговата икономика ще бъде от съществено значение за успеха на Ирландия в прехода към нисковъглеродна и устойчива по отношение на околната среда икономика. В националния план за развитие за периода 2018—2027 г. и националната рамка за планиране, които са част от стратегията „Ирландия 2040“, ще представляват активни стъпки в правилната посока, след като бъдат приложени в тясно сътрудничество със заинтересованите страни.

               (13)Полаганите усилия за смекчаване на изменението на климата няма да позволят на Ирландия да постигне своите цели с национални средства по стратегията „Европа 2020“ в областта на климата. Само ограничен напредък бе постигнат при намаляването на въглеродните емисии във възлови сектори на икономиката, най-вече в селското стопанство, автомобилния транспорт и жилищния сектор. По тази причина ще се наложи Ирландия да използва наличните възможности за гъвкавост, за да спази Решението за разпределяне на усилията, като например закупи квоти за емисии от други държави членки. Националните прогнози хвърлят светлина върху мащаба на необходимите допълнителни усилия: въз основа на провежданите политики се очаква емисиите съгласно Решението за разпределяне на усилията (определяне на задължителни годишни цели относно емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2013—2020 г.) да нараснат до 2025 г., преди да се стабилизират на равнище малко под емисиите от 2005 г. Неотдавна Ирландия прие национален план за смекчаване на последиците, задаващ пътна карта към нисковъглеродна икономика, и съгласувана рамка за справяне с оставащите предизвикателства в енергийния сектор. В сегашния си вид обаче, планът предлага малко конкретни нови смекчаващи мерки. Националната рамка за планиране също съдържа климатичен компонент, отчитащ факта, че подходящото териториално устройство ще бъде решаващ фактор за смекчаване на последиците от изменението на климата, като се има предвид, че населението е толкова широко разпръснато и че в Ирландия има само малко на брой големи градски райони, като във всички тях се наблюдават сериозни проблеми със задръствания и обществения транспорт. Накрая, националният план за развитие за периода 2018—2027 г. и неговото ефективно прилагане ще играят решаваща роля за декарбонизацията на икономиката. В плана всъщност ще се определи степента, до която се мобилизират допълнителните средства за декарбонизацията на електроенергийния сектор, използването на възобновяеми енергийни източници и подобряването на обществения транспорт и енергийната ефективност.

               (14)Гарантирането на приобщаващ растеж продължава да бъде предизвикателство в Ирландия. Безработицата спадна до 6,7 % през 2017 г., но някои групи все още до голяма степен са откъснати от пазара на труда и са изключени в социално отношение. Като цяло системата за социално подпомагане е успяла да ограничи бедността и неравенството и Ирландия е предприела мерки за насърчаване на заетостта чрез постепенно намаляване на обезщетенията и допълнителните плащания. Постоянно високото равнище на изложените на риск от бедност и социално изключване в Ирландия е свързано с големия дял на хората, живеещи в домакинства с нисък интензитет на икономическа активност (почти два пъти повече от средното за ЕС и най-високия в ЕС — 18,2 % спрямо 10,5 % през 2016 г.). Това се среща особено често при семействата с един родител. Почти три четвърти от хората, които не работят в Ирландия, са неактивни. Както общото равнище на изложените на риск от бедност и социално изключване, така и това, отнасящо се за децата, леко спаднаха през 2016 г., но продължават да са по-високи от средните за ЕС. В резултат на това Ирландия трябва да приключи изпълнението на своя план за действие в полза на безработните домакинства, в това число като подобри цялостната подкрепа за хората, които срещат най-големи трудности в намирането на работа. За предлагането на социални жилища е необходимо непрекъснато внимание за постигане на амбициозните цели и удовлетворяване на голямото търсене.

               (15)Достъпът до финансово приемливи, целодневни и качествени грижи за деца продължава да бъде предизвикателство. Според Организацията за икономическо сътрудничество и развитие разходите за грижи за децата в Ирландия — спрямо заплатите — през 2015 г. са били най-високите в ЕС за самотните родители и вторите най-високи в ЕС за семейните двойки. Големите разходи за отглеждане на деца могат да действат като пречка за достъп до платена заетост, особено за домакинствата с ниски доходи, сред които и самотните родители. Това оказва отрицателно въздействие върху равнището на заетост на жените, което през 2016 г. възлизаше на 65,4 % — близо до средната стойност за ЕС. Понастоящем в парламента се обсъжда закон за единна схемата за достъпни грижи за деца. Очаква се тя да се прилага през 2018 г., но закъсненията са вече осезаеми. Качеството на полагането на грижи за деца бе насърчено по-специално чрез инициативи, осигуряващи солидни квалификации на персонала.

               (16)Разликите между равнището на заетост на ниско, средно и високо квалифицираните работници са сред най-големите в ЕС през 2016 г., равнището на заетост на нискоквалифицираната работна ръка е с 10 процентни пункта по-ниско, отколкото преди икономическата криза. По тази причина, както и заради промяната в икономическата активност, несъответствията между търсените и предлаганите умения и техният недостиг стават все по-очевидни в няколко области. Това засилва необходимостта да се ускорят политиките и мерките за повишаване на квалификацията и преквалификацията. В Ирландия ученето през целия живот сред наетите на работа нискоквалифицирани лица е особено слабо, което ги прави уязвими към промени в търсенето на пазара на труда. Като цяло в Ирландия уменията в областта на цифровите технологии са едни от най-слабите, което е в пълно противоречие с големия дял висшисти с научен, технологичен, инженерен и математически профил, излизащи от ирландската система за висше образование. В Ирландия заетостта на хората с увреждания също е една от най-ниските в ЕС.

               (17)Повишението на производителността в Ирландия се дължи основно от многонационалните дружества. Разликите в производителността между тези предприятия и ирландските местни предприятия — предимно малки и средни, се увеличава. Голямата международна мобилност на някои от многонационалните дружества и настоящата несигурност може да изложи на риск устойчивостта и надеждността на ирландската икономика в дългосрочен план. Неотдавнашно изследване показа, че предприятията — собственост на местни лица, са извлекли само ограничени ползи и положителни вторични ефекти, изразяващи се в повишена производителност, иновации и износ, от дейностите на многонационалните дружества в Ирландия. Въпреки това ирландските дружества, извършващи научноизследователска и развойна дейност, наистина се възползват от положителни вторични ефекти, възникващи от наличието на мултинационални компании. Стимулите в публичния сектор за извършване на научноизследователска и развойна дейност и за повишаване на наличността на квалифицирани работници за ирландските малки и средни предприятия ще насърчи разпространението на новите технологии сред тези предприятия. В допълнение и както многократно се посочва от Ирландския национален съвет по конкурентоспособност, за да се гарантира конкурентоспособността на ирландските предприятия, трябва да се ограничи увеличението на някои производствени фактори и в частност на правните разходи. Пречките на пазара на правни услуги продължават да представляват предизвикателство, което възпрепятства конкуренцията и повишава разходите за получателите на услуги. Те засягат главно малките предприятия, тъй като повишават разходите за съдебни спорове. Все още не са въведени подзаконовите актове за прилагане на новия закон за регулиране на юридическите услуги. Значителни закъснения има в обществените консултации, които са необходимо условие за актовете за изпълнение.

               (18)Макар финансовият сектор на Ирландия да е по пътя на устойчивото възстановяване, наследените проблеми все още създават ограничения. Въпреки че Ирландия продължи да бележи напредък по отношение на намаляването на необслужваните кредити, съотношението им спрямо общо брутните заеми (11,2 % през септември 2017 г.) продължава да е сред най-високите в ЕС. Прекомерният дълг, концентрацията на пазара и повишената несигурност в някои експортни сектори тежат върху търсенето на кредити от страна на малките и средните предприятия, което продължава да бъде слабо. От решаващо значение е да се намалят дългосрочните просрочени задължения, от които закъснелите с повече от 2 години възлизат на около 60 % от всички просрочени ипотечни кредити през 2017 г. Намаляването на дългосрочните просрочени задължения би могло също да спомогне за решаване на проблема с прекомерната задлъжнялост, която намалява стимулите за предприятията, и по-специално за малките и средни предприятия, да използват кредитирането по по-продуктивни начини. Неотдавнашно проучване от Централната банка на Ирландия показва, че решенията за преструктуриране, включващи временно намаляване на плащанията, са особено предразположени към повторно неизпълнение. Жизнеспособността на изземванията и отписванията може да бъде подобрена и допълнена с по-строга рамка за защита на потребителите при продажба на заеми на вторичния пазар, като в същото време се гарантира дълготрайността на решенията за преструктуриране на кредитите.

               (19)В контекста на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Ирландия и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Ирландия, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Ирландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (20)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището
                  11
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               (21)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—3 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Ирландия да предприеме следните действия през 2018 и 2019 г.:

               1.Да постигне средносрочната бюджетна цел през 2019 г. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да ограничи обхвата и броя на данъчните разходи и да разшири данъчната основа. Да се справи с очакваното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, като увеличи ефективността на разходите в здравеопазването и като осъществи планираните пенсионни реформи.

               2.Да гарантира своевременното и ефективно изпълнение на Националния план за развитие, включително по отношение на чистата енергия, транспорта, жилищното настаняване, водоснабдяването и достъпните и качествени грижи за децата. Да даде приоритет на повишаването на уменията на населението в трудоспособна възраст с акцент върху уменията в областта на цифровите технологии.

               3.Да насърчава повишаването на производителността на ирландските предприятия, и по-специално на малките и средните предприятия, като стимулира научните изследвания и иновациите с целенасочени политики, по-преки форми на финансиране и по-стратегическо сътрудничество с чуждестранни мултинационални предприятия, публични научноизследователски центрове и университети. Да насърчава по-бързото и трайно намаляване на дългосрочните просрочени задължения, въз основа на инициативите за уязвимите домакинства и чрез отписвания на невъзстановимите експозиции.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 407 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 206 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Нетните първични разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани. Целевият показател за разходите за Ирландия отразява корекция с цел да се коригира изкривяване в 10-годишния референтен темп на потенциалния растеж, породено от изключително високия ръст на растежа на реалния БВП през 2015 г. Следвайки подхода, възприет от ирландските органи в техните изчисления за бюджета за 2017 г., Комисията използва средната стойност на потенциалния растеж през 2014 г. и 2016 г.

                     (10)

                        От 2018 г. нататък целевият показател за разходите отразява корекция с цел да се коригира изкривяване в 10-годишния референтен темп на потенциалния растеж, породено от изключително високия ръст на растежа на реалния БВП през 2015 г.

                     (11)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.