				|

		52013DC0396

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА с оглед преодоляването на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит в Словения /* COM/2013/0396 final - 2013/ () */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
с оглед
преодоляването
на
съществуващия
прекомерен
бюджетен
дефицит в
Словения
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 126,
параграф 7 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия,
като
има предвид,
че:
(1)       Съгласно
член 126 от
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз (ДФЕС)
държавите членки
трябва да
избягват
прекомерния
бюджетен
дефицит.
(2)       Пактът
за
стабилност и
растеж се
основава на
целта за
осигуряване
на стабилни
публични
финанси като
начин за засилване
на
предпоставките
за ценова
стабилност и
висок и
устойчив
растеж, водещ
до създаване
на трудова
заетост.
(3)       На 2
декември 2009 г.
в
съответствие
с член 126, параграф 6
от ДФЕС
Съветът реши,
че в Словения
е налице
прекомерен
дефицит и
отправи
препоръка[1] за
коригирането
му най-късно
до 2013 г. в съответствие
с член 126,
параграф 7 от
ДФЕС и член 3 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за определяне
и изясняване
на
прилагането
на
процедурата
при
прекомерен
дефицит[2]. С цел
да сведат
дефицита на
консолидирания
държавен
бюджет под 3 %
от БВП по
надежден и
устойчив
начин, към
словенските
органи бе
отправена
препоръка да
приложат
предвидените
мерки за
фискална
консолидация
през 2010 г., да
осигурят
средногодишна
корекция на
структурното
бюджетно
салдо от ¾ % от
БВП през
периода 2010 — 2013 г.
и да конкретизират
мерките,
необходими
за постигане
на
корекцията
на
прекомерния
дефицит до
2013 г., ако
съответната
фаза на
икономическия
цикъл го
позволява,
както и да
ускорят
свиването на
дефицита, при
положение че
икономическите
или бюджетните
условия се
окажат
по-благоприятни
от очакванията
към
съответния
момент.
(4)       На 15
юни 2010 г.
Комисията
заключи, че
въз основа на
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2010 г.
Словения е
предприела
ефективни
действия в
съответствие
с препоръката
на Съвета от 2
декември 2009 г.
за
привеждане на
бюджетния си
дефицит под
референтната
стойност от
3 % от БВП и
изрази
мнение, че не
е необходима
допълнителна
мярка в рамките
на
процедурата
при
прекомерен
дефицит.
(5)       В
съответствие
с член 3,
параграф 5 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97
Съветът може
да реши, по
препоръка на
Комисията, да
приеме
преразгледана
препоръка
съгласно
член 126,
параграф 7 от
ДФЕС, ако са
предприети
ефективни
действия, но
след
приемането
на тази препоръка
настъпят
неочаквани
неблагоприятни
икономически
събития със
значими отрицателни
последици за
държавните
финанси.
Настъпването
на тези
събития се
оценява спрямо
икономическата
прогноза,
залегнала в препоръката
на Съвета.
(6)       В
съответствие
с член 126,
параграф 7 от
ДФЕС, както и
с член 3 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97 на
Съвета, от
Съвета се
изисква да
отправи
препоръки до
съответната
държава
членка за
преодоляването
на
съществуващия
прекомерен
дефицит в
рамките на
определен
период. В
препоръката
следва да се
определи
краен срок от
най-много
шест месеца
за
предприемане
на ефективни
действия от
страна на
съответната
държава
членка за
коригиране
на
прекомерния
дефицит.
Освен това в
препоръката
за
коригирането
на
прекомерния
дефицит
Съветът
следва да
изиска да
бъдат
постигнати
годишни бюджетни
цели, които
съгласно
прогнозата,
на която се
базира
препоръката,
съответстват
на минимално
годишно
подобрение
на структурното
салдо (т.е.
коригираното
спрямо
фазата на икономическия
цикъл салдо,
без
еднократните
и другите
временни
мерки) от
най-малко 0,5 %
от БВП като
референтна
стойност.
(7)       Въз
основа на
задълбочения
преглед,
извършен от
Комисията
през 2013 г. по
отношение на
Словения,
Комисията
счита, че в
тази държава
са налице
прекомерни
макроикономически
дисбаланси.
За да бъде
постигнато
устойчиво
подобрение
по отношение
на
фискалната област,
макроикономическите
резултати и пазара
на труда, е
необходимо
да се
постигне напредък
едновременно
при
намаляването
на макроикономическите
дисбаланси и
коригирането
на
прекомерния
дефицит.
(8)       В
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на
2009 г., на която
се базира
препоръката
на Съвета по
член 126,
параграф 7 от
ДФЕС от 2 декември
2009 г., се
предвижда
ръст на
словенската
икономика в
размер на 1,3 %
за 2010 г. и 2 % за
2011 г. Макар че 2012 г.
и 2013 г. бяха
извън
прогнозния
период, очакванията
бяха за
по-висок
растеж през
тези две
години в
сравнение с
2011 г. въз
основа на допускането,
че до 2015 г.
голямата
отрицателна
разлика
между
фактическия
и
потенциалния
БВП постепенно
ще бъде
преодоляна.
Въпреки че през
2010 г. ръстът на
БВП почти
изцяло
съвпадна с
предвиденото
в прогнозата
на службите на
Комисията от
есента на 2009 г.,
през 2011 г.
равнището му
бе под
прогнозните
2,0 %. През 2012 г.
икономиката
на Словения
отново
навлезе в
рецесия. В
актуализираната
прогноза на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г.[3]
сценарият е
много
по-неблагоприятен
от този,
който се
очакваше към
момента на
препоръката
на Съвета, що
се отнася до
2013 г. Като цяло
отчетеният
ръст на БВП
се оказа
значително
по-нисък от
предвиденото
в прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на
2009 г. Това се
отразява
неблагоприятно
както на
приходната,
така и на разходната
част спрямо
очакванията
към момента
на
препоръката
на Съвета.
(9)       В
резултат на
световната
икономическа
и финансова
криза, както
и на
вътрешните
дисбаланси,
реалният БВП
на Словения
претърпя спад,
който бе
много
по-сериозен,
отколкото при
останалите
държави в
еврозоната
като цяло.
Намалението
на реалния
БВП в размер
на 7,8 % през 2009 г. бе
предизвикано
главно от
тенденциите
в бруто
образуването
на капитал.
През 2010 г. и 2011 г., когато
реалният БВП
нарасна
съответно с
1,2 % и 0,6 %,
предизвиканото
от износа
възстановяване
в Словения бе
умерено
поради
възпиращия
ефект на
слабото
вътрешно
търсене. През
2012 г.
словенската икономика
навлезе в
повторна
рецесия с отрицателен
ръст на
реалния БВП в
размер на -2,3 %.
Положително
влияние
върху
растежа по линия
на нетното
външно
търсене бе
оказано от
стабилния
растеж на
износа за
пазари извън
ЕС и острия
спад на вноса
в резултат на
слабото
вътрешно
търсене.
(10)     В
актуализираната
прогноза на
службите на
Комисията от
пролетта на
2013 г. се
предвижда
през 2013 г.
реалният БВП
да намалее с
още 2,0 % в
резултат на
намаляващото
равнище на
заетостта, отрицателния
ръст на
реалните
заплати и продължаващия
спад на
инвестициите.
Предполага
се, че ще има
напредък в
намаляването
на ливъриджа
при
нефинансовите
предприятия
и
оздравяването
на банковия
сектор, но не в
достатъчна
степен, така
че да се
осигури пълното
разгръщане
на един нов
инвестиционен
цикъл. Така
частното
потребление
и инвестициите
се очаква да
изиграят
основна възпираща
роля за
растежа.
Очаква се
положителното
влияние
върху
растежа,
дължащо се на
нетното
външно
търсене, да
спадне
незначително.
Прогнозата
за
продължаване
на рецесията
през 2014 г. и за
отрицателен
ръст на БВП в размер
на -0,1 % се
дължи на
забавяния
при овладяването
на банковата
криза и преструктурирането
на силно
задлъжнелия
корпоративен
сектор.
Прогнозата е
през 2015 г. реалният
БВП да се
увеличи с 1,3 %
въз основа на
плавно
нарастващото
вътрешно
търсене, основно
в резултат на
оздравяването
на банковия
сектор,
допълнителното
намаляване
на ливъриджа
на
предприятията
и
възстановяването
на доверието
на
потребителите.
(11)     През
2009 г.
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет
нарасна до 6,2 %
от БВП, което
се дължи на
силно
обусловената
от разходите
за лихви и
социални
плащания
структура на
разходите.
През 2010 г.
мерките за
консолидация,
голяма част
от които бяха
приемани без
предварително
планиране,
бяха
насочени в
частност към
ограничаване
на
нарастването
на разходите
за заплати в
публичния
сектор и
социалните
плащания.
Индексирането
на социалните
плащания,
включително
пенсиите, и на
заплатите в
публичния
сектор бе
намалено
наполовина
за 2010 г., а някои
свързани с
труда премии
са били
ограничени.
Що се отнася
до приходите,
бяха
увеличени
акцизите
върху алкохола,
цигарите и
минералните
масла. В
резултат на
тези мерки,
които бяха
одобрени
преди
приемането
на
препоръката
на Съвета по
ППД, през 2010 г.
номиналният
дефицит се сви
слабо до
равнище от 5,9 %
от БВП.
(12)     С
бюджета за
2011 г.
действието
на мерките за
консолидация
на разходите
от предходната
година бе
продължено с
още една година.
По отношение
на приходите,
акцизът върху
цигарите бе
увеличен
допълнително.
Независимо
от това, през
2011 г.
номиналният
дефицит
достигна
върхова
стойност от
6,4 % от БВП, като
през същата
година в
резултат на
операциите
за
капиталово
подпомагане
на губещите
държавни
предприятия,
както и на
еднократните
разходи
дефицитът
нарасна с 1,4 %
от БВП.
(13)     Съгласно
представената
през март 2013 г.
и впоследствие
утвърдена от
Комисията
(Евростат)
нотификация
по ППД, за 2012 г. е
отчетен
дефицит по
консолидирания
държавен
бюджет в
размер на 4,0 %
от БВП. Това
равнище
отразява
извършената
през юни 2012 г. рекапитализация
на
най-голямата
банка в страната
в размер на
около 0,2 % от БВП,
което се разглежда
като
еднократна
мярка.
Правителството
силно
съкрати
текущите
разходи,
намалявайки
заплатите в
публичния
сектор и
социалните
плащания.
Въпреки това
повечето
мерки за
консолидация
също са само
временни.
Освен това
публичните инвестиции
отново бяха
ограничени,
което след 2009 г.
доведе до
спад в размер
на 45 % в реално
изражение. И
накрая,
равнището на
вливане на
капитал в
държавните
предприятия,
включително
под формата
на
еднократни
разходи, бе
значително
по-ниско в
сравнение с 2011
г. По отношение
на приходите,
правителството
намали
ставката на
корпоративния
подоходен
данък и
въведе
благоприятстващи
инвестициите
и НИРД
облекчения.
(14)     В
актуализираната
прогноза на
службите на
Комисията от
пролетта на
2013 г. се
предвижда
дефицитът по
консолидирания
държавен бюджет
да бъде 5,5 % от
БВП през 2013 г.
Ако се
изключат
двата случая
на
еднократно
преобразуване
в капитал на
дългово-капиталовите
хибридни
инструменти
на двете
най-големи
банки в
страната на
обща
стойност 1,2 %
от БВП,
прогнозният
размер на
дефицита за
2013 г. би бил 4,3 %
от БВП.
Прогнозата
за дефицит в
размер на 5,5 %
от БВП се
съпоставя с
националната
цел за дефицита
за 2013 г. от 7,9 % от
БВП, заложена
в актуализираната
през 2013 г.
програма за
стабилност,
която
обхваща
рекапитализацията
на банки на
стойност 3,7 %
от БВП. През
2013 г.
благоприятен
ефект върху
публичните
финанси се
очаква да
окажат продължилите
цяла година
мерки,
насочени към
генерирането
на икономии,
които са
залегнали в
Закона за
уравновесяване
на публичните
финанси,
който влезе в
сила през юни
2012 г., както и
одобрените
нови мерки за
увеличаване
на приходите
в бюджета за
2013 г. Влошаващото
се положение
на пазара на
труда се очаква
да доведе до
намаляване
на
социалноосигурителните
вноски.
Същевременно
прогнозите
са за
увеличаване
на
социалните
плащания
поради
големия брой
на
излизащите в
пенсия лица,
който към
края на 2012 г. и
началото на 2013 г.
все още
остава висок.
(15)     В
актуализираната
прогноза на
службите на
Комисията от
пролетта на 2013 г.
се предвижда
дефицит от 4,9 %
от БВП през 2014 г.,
при условие
че
политиката
остане
непроменена.
По отношение
на бюджета за
2014 г. не са предвидени
нови
дискреционни
мерки, освен намаляване
на ставката
на
корпоративния
подоходен
данък на 16 %,
както и мерки
за
стабилизиране
на разходите
за заплати в
публичния
сектор на
равнището от
2013 г. По
отношение на
разходите се
предвижда
лихвените
разходи и
социалните
плащания да
продължат да
нарастват
заради по-високия
дълг, големия
брой на
получаващите
пенсии за
старост и
индексацията
на пенсиите.
Ако
политиката
остане
непроменена,
се очаква
през 2015 г.
равнището на
дефицита да
бъде в размер
на 5,5 % от БВП. В
прогнозата
са взети предвид
допълнителните
увеличения
на лихвените
разходи,
по-високите
разходи за
заплати в
публичния
сектор след
изтичането
на
временните
мерки за
ограничаване
на заплатите
на
служителите
в този сектор
и последната
стъпка от
мерките за
постепенно
намаляване
на
корпоративния
подоходен данък
с 1 процентен
пункт до 15 %.
(16)     С
изключение
на
допълнителните
фискални
ресурси, предназначени
за
оздравяването
на банките, прогнозираните
рискове за
дефицита
изглеждат
уравновесени.
В резултат на
новите мерки
за
генериране
на икономии,
обявени за 2013 г.,
има
възможност
за постигане
на по-нисък дефицит,
докато
рискът от
постигане на
по-висок
дефицит е
свързан със
слабото
изпълнение
на бюджета и
решението на
съда, което
все още се
оспорва от
правителството
и в което се
предвижда
изплащането
на
увеличението
на заплатите
на
държавните
служители, след
като то бе
отложено
през 2010 г.
(17)     В
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2013 г. за
периода 2010 — 2013 г.
е предвидено средногодишно
подобрение
на
бюджетното салдо
в номинално
изражение с
0,5 % от БВП. Консолидацията
е отложена за
2012 г. и 2013 г. След
корекция за
ефекта от
преразглеждането
на растежа на
потенциалния
БВП между
прогнозата
към
настоящия
момент и тази,
залегнала в
препоръките
на Съвета от 2
декември 2009 г.,
както и за
движението
на равнището
на приходите
спрямо
очакваното при
стандартна
еластичност,
средногодишното
подобрение
на
структурното
салдо за периода
между 2010 г. и
2013 г. се
оценява на 1,1 %
от БВП. Тази
стойност е
над
препоръчаното
средногодишно
подобрение
на салдото в
размер на ¾ %
от БВП.
(18)     Общата
сума, на която
възлизат
допълнителните
мерки за консолидация,
приложени от
словенските
органи в
отговор на
препоръката
на Съвета по ППД
за периода 2010 —
2013 г., се
оценява на
около 6 ¾ % от
БВП въз
основа на
подхода
„отдолу-нагоре“.
Тази оценка
не включва
мерките за
консолидация
от бюджета за
2010 г., които са в
размер на
около 0,8 % от
БВП и са
включени в прогнозите
на службите
на Комисията
от есента на
2009 г.
Възлизащите
на около 5 % от
БВП мерки
включват
по-специално
механизми за
по-слабо
индексиране
и намаления
на заплатите
в публичния
сектор, както
и социалните
разходи, а
също и
по-високи
косвени
данъци. В
допълнение
през периода
2010 — 2012 г. словенските
органи
значително
ограничиха
публичните
инвестиции с
около 1 ¾ % от
БВП.
(19)     В
Словения се
наблюдава рязко
нарастване
на публичния
дълг поради запазващите
се високи
равнища на
първичния
дефицит и в
по-малка
степен
поради
корекциите
наличности-потоци
и по-високите
лихвени
плащания. От
равнище от 22 %
от БВП през
2008 г. дългът
нарасна до 54 %
от БВП през 2012 г.
В
актуализираната
прогноза на
службите на
Комисията от
пролетта на
2013 г. се предвижда
той да се
увеличи до 61 %
от БВП през
2013 г., превишавайки
по този начин
референтната
стойност,
предвидена в
Договора. При
положение че
политиката
остане
непроменена,
през 2015 г. се
очаква
дългът да
нарасне допълнително
до 69 % от БВП.
Тези
прогнози не
отчитат до 11 %
от БВП под
формата на
държавни гаранции
за
прехвърляне
на активи на
дружество за
управление
на банкови
активи и до 3 %
от БВП под
формата на
парични
средства за
рекапитализация,
както е предвидено
в Закона за
банковата
стабилност.
(20)     Словения
бе силно
засегната от
неочаквани
неблагоприятни
икономически
събития. Икономиката
ѝ се намира в
повторна
рецесия, която
се очаква да
продължи до
2014 г. Трудовата
заетост също
бе повлияна
неблагоприятно,
равнището на
безработицата
рязко нарасна,
а реалният
ръст на
заплатите
отбеляза
отрицателни
стойности. В
Словения са
налице също
така
прекомерни
макроикономически
дисбаланси,
които
сериозно
възпрепятстват
инвестициите.
Така
например
вътрешното
търсене продължава
да спада.
Това се
отразява
неблагоприятно
както на
приходната,
така и на разходната
част спрямо
очакванията
към момента
на
препоръката
на Съвета. В
съответствие
с Пакта за
стабилност и
растеж това
означава, че
за
коригиране
на
прекомерния
дефицит в
Словения е
целесъобразно
да се
предвиди нов
срок — до 2015 г.
(21)     Предоставянето
на две
допълнителни
години за
коригиране
на
прекомерния
дефицит би
било
съизмеримо с
междинните
цели за номиналния
дефицит в
размер на 4,9 %
от БВП за 2013 г.
(3,7 % от БВП без
1,2 % от БВП под формата
на
еднократни
разходи за
рекапитализация
на двете
най-големи
банки), 3,3 % от БВП
за 2014 г. и 2,5 % от
БВП за 2014 г.
Подобрението
на
структурното
бюджетно салдо,
което се
очаква в резултат
на тези цели,
е 0,7 % от БВП
през 2013 г., 0,5 % от
БВП през 2014 г. и
0,5 % от БВП през 2014
г., като
последните
две равнища
са в
съответствие
с минималното
подобрение,
което се
изисква
съгласно
член 5,
параграф 1 от
Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета
от 7 юли 1997 г.
Като цяло, за
да постигнат
горепосочените
структурни
цели,
словенските
органи ще
трябва да
приложат
допълнителни
мерки за
консолидация
в размер на 1 %
от БВП през
2013 г., 1½ % от БВП
през 2014 г. и 1½ %
от БВП през 2015 г.
в допълнение
към мерките,
които вече са
включени в
основния
сценарий.
Тези цели
отчитат
необходимостта
от
компенсиране
на
отрицателните
вторични
ефекти на
фискалната
консолидация
върху
публичните
финанси чрез
въздействието,
което тя
оказва върху
растежа на БВП.

(22)     В
доклада
относно
фискалната
устойчивост
за 2012 г. на
Европейската
комисия се
посочва, че
рискът в
Словения по
отношение на
устойчивостта
е висок в
средносрочен
и дългосрочен
план. От
доклада за
застаряването
на населението
за 2012 г. става
ясно, че се очаква
общият
размер на
публичните
разходи,
свързани със
застаряването,
да бъде много
висок през
периода 2010 — 2060 г.
За тази цел е
необходимо
нарастването
на този вид
разходи да
бъде
ограничено
допълнително
посредством
адаптиране
на всички
съответни
параметри на
пенсионните
системи и
системите за
социална
сигурност,
което ще
допринесе за
постигането
на
дългосрочна
устойчивост
на
публичните
финанси.
(23)     Словения
изпълнява
условията за
удължаване
на крайния
срок за
коригиране
на прекомерния
дефицит по
консолидирания
държавен
бюджет,
посочени в член 3,
параграф 5 от
Регламент (EО)
№ 1467/97 за определяне
и изясняване
на
прилагането
на процедурата
при
прекомерен
дефицит,
ПРИЕ
НАСТОЯЩАТА
ПРЕПОРЪКА:
(1)
Словения
следва да
преодолее
прекомерния
си бюджетен
дефицит до
2015 г.
(2)
Словения
следва да
постигне
следните цели
по отношение
на
номиналния
дефицит по консолидирания
държавен
бюджет: 4,9 % от
БВП през 2013 г.
(3,7 % от БВП без
1,2 % от БВП под
формата на еднократни
разходи за
рекапитализация
на двете
най-големи
банки), 3,3 % от
БВП през 2014 г. и
2,5 % от БВП през
2015 г., което съответства
на годишно
подобрение
на структурното
салдо от 0,7 % от
БВП през 2013 г.,
0,5 % от БВП през
2014 г. и 0,5 % от БВП
през 2015 г. с
оглед
свеждането
на
номиналния
бюджетен
дефицит под
прага от 3 % от
БВП до 2015 г. въз
основа на актуализираната
прогноза на
службите на
Комисията от
пролетта на
2013 г.
(3)
Словения
следва
стриктно да
приложи вече приетите
мерки за
увеличаване
основно на приходите
от косвени
данъци и
съкращаване
на разходите
за заплати в
публичния
сектор и
социалните
плащания,
като
същевременно
бъде в готовност
да допълни
тези мерки с
нови, ако резултатът
от тях се
окаже по-слаб
от очакваното
или ако
дадена мярка
бъде
отменена от съдебната
система.
(4)
В
допълнение
Словения следва
да определи,
приеме и
приложи на
практика
нови
структурни
мерки за
консолидация
в допълнение
към вече
включените в
актуализираната
прогноза на
службите на
Комисията от
пролетта на
2013 г., ако
такива мерки
се окажат
необходими
за
коригиране
на прекомерния
дефицит до
2015 г.
(5)
Съветът
определя на
правителството
на Словения
датата [1
октомври 2013 г.]
като краен
срок за
приемането
на ефективни
действия и за
представянето
на подробен
доклад, в
съответствие
с член 3,
параграф 4а
от Регламент
(ЕО) № 1467/97,
относно
стратегията
за фискална
консолидация,
чрез която ще
бъдат
постигнати
целите.
Освен
това
словенското
правителство
следва да (i)
ускори
свиването на
номиналния
дефицит през
2014 г. и 2015 г., в
случай че
икономическата
или
бюджетната
конюнктура
се окаже
по-благоприятна,
отколкото се
очаква в
момента; (ii)
определи,
приеме и
приложи на практика
структурни
мерки за
консолидация,
чрез които
съществуващото
в момента
съотношение
между
текущите
разходи и БВП
постепенно
да бъде
намалено, да
гарантира
трайно
подобрение
на
структурното
салдо по консолидирания
държавен
бюджет, да
осигури стимули
за
използване
на
потенциала
за икономически
растеж,
включително
като се избегне
допълнително
съкращаване
на разходите
за публични
инвестиции, и
постепенно
да започне да
намалява
дълга си. И
накрая, за да
се гарантира
успешно
прилагане на
стратегията
за фискална
консолидация,
е необходимо
тя да бъде
подкрепена с
мащабни
структурни
реформи в
съответствие
с
препоръките
на Съвета,
отправени
към Словения
в контекста
на европейския
семестър и
процедурата
при макроикономически
дисбаланси.
В
допълнение
към
предвидения
в точка 5 на препоръката
доклад, в
отделна
глава в
програмите
си за
стабилност
словенските
органи следва
да докладват
най-малко на
всеки [шест
месеца] за
напредъка,
постигнат по
прилагането
на тези
препоръки, до
пълното
коригиране
на
прекомерния
дефицит.
Адресат
на
настоящата
препоръка е
Република
Словения.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               Всички
документи
относно
процедурата
при прекомерен
дефицит в
Словения
могат да
бъдат намерени
на следния
интернет
адрес:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/slovenia_en.htm

[2]               ОВ L 209, 2.8.1997,
стр. 6.
[3]               Тази
прогноза е
въз основа на
прогнозата на
службите на
Комисията от
пролетта на
2013 г., в която
периодът на
прогнозиране
бе удължен до
2015 г.
Актуализацията
освен това
отразява две
емисии
облигации на
пазара в САЩ
на 2 май 2013 г.,
които
оказват влияние
върху
лихвените
разходи,
дефицита и дълга.


				|

		52013DC0379

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно прилагането на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото /* COM/2013/0379 final */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
прилагането
на общите
насоки за икономическите
политики на
държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и по-специално
член 136 във
връзка с
член 121,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета
от 7 юли
1997 година за
засилване на
надзора върху
състоянието
на бюджета и
на надзора и координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент (ЕС)
№ 1176/2011 на Европейския
парламент и
на Съвета от 16
ноември 2011 година
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и
по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[4],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       Еврогрупата
има
свойствени
задачи във
връзка с
икономическото
управление
на
еврозоната.
Икономическата
криза ясно
показа колко
тесни са
взаимовръзките
в еврозоната,
като изтъкна
необходимостта
от
съгласувана
обща политика
поради
бързината, с
която
проблемите
на дадена
държава,
чиято
парична
единица е
еврото, се
разпространяват
сред
останалите
членове на
еврозоната,
както и от
ефективни
мерки за
координиране
на
политиката,
за да се реагира
бързо на
промените в
икономическата
среда.
(2)       С
подписването
на 2 март 2012 г. на
Договора за
стабилност,
координация
и управление
в
икономическия
и паричен
съюз държавите
от
еврозоната
се
ангажираха
да проведат
още
широкомащабни
реформи и да
координират
политиката
си. Влизането
в сила през
2013 г. на
регламентите
от т.нар.
„Двоен пакет“[5] ще
даде
допълнителен
тласък на
координирането
на
бюджетната и
икономическата
политика в
еврозоната.
(3)       Продължава
работата по
задълбочаване
на икономическия
и паричен
съюз. На 28
ноември 2012 г.
Комисията
представи
съобщение за
подробен
план за задълбочен
и истински
икономически
и паричен съюз[6]. В
плана се
посочват
мотивите и
целите на един
истински ИПС,
както и
необходимите
за постигането
им
инструменти
и стъпки. Стремежът
е с него да се
постави
началото на
дебат на
европейско
равнище. На 12
септември
2012 г.
Комисията
представи
пътна карта
за създаването
на банков
съюз[7].
Предложението
бе
придружено
от предложение
за два
регламента,
необходими
за създаването
на единен
надзорен
механизъм[8]. На 5
декември 2012 г.
председателят
на Европейския
съвет представи
доклад,
разработен в
тясно
сътрудничество
с
председателя
на Комисията,
председателя
на
Еврогрупата
и
председателя
на ЕЦБ, в
който се
съдържа
конкретен
план-график
за
постигането
на истински
икономически
и паричен
съюз.
Структуриращите
области са
интегрирана
финансова,
бюджетна и
икономическа
законодателна
рамка, както
и демократична
легитимност
и отчетност.
На 14 декември
2012 г.
държавните и
правителствените
ръководители
взеха
решение във
връзка с
предстоящата
с оглед
изпълнението
на
план-графика работа,
като
признаха
взаимозависимостта
на икономиките
на държавите
— членки на
еврозоната, и
ползата за
тях и за
Европейския
съюз като
цяло от
нейната
стабилност.
(4)       Европейският
парламент
надлежно
участва в
Европейския
семестър; той
изрази виждането
си относно
задълбочаването
на
икономическия
и паричен
съюз в
приетата на 20
ноември 2012 г.
резолюция
„Към
постигане на
действителен
икономически
и паричен
съюз“[9].
(5)       Управлението
на кризи в
еврозоната
се характеризира
с твърда
решимост.
Ангажираността
на всички
държави
членки и
институции
на ЕС за запазване
целостта на
еврозоната е
недвусмислена
и
категорична.
За
постигането
обаче на
напълно
функционираща
координация
на равнище
еврозона е
необходимо
ефективността
на
управлението
на
еврозоната,
както и
начинът, по
който
Еврогрупата
управлява
кризи, да бъдат
усъвършенствани.
Засилена
координация
е необходима
и за
съгласуването
на общата
линия на
политика в
еврозоната,
както и за
осигуряване
изпълнението
на необходимите
мерки.
Постигането
на тези цели
ще укрепи доверието
на
гражданите и
пазарите и
така ще допринесе
за
икономическото
възстановяване
и
финансовата
стабилност в
еврозоната.
(6)       Прилагането
на двойния
пакет ще
засили още
повече
бюджетния
надзор в нея.
В пакета се
предвижда
роля за
Еврогрупата
в обсъждането
както на
отделните
национални
проектобюджети,
така и на
бюджетните
перспективи на
еврозоната
като цяло с
оглед
осигуряването
на подходяща
обща
бюджетна
политика. Дискусиите
се основават
на
становищата
на Комисията
относно
планираните
проектобюджети
на държавите
от
еврозоната,
както и на
оценката ѝ за
еврозоната
като цяло
предвид тези
планове и
взаимовръзките
между тях.
Предизвикателството
пред
фискалната
консолидация
в еврозоната
е
поддържането
на стабилна
във времето
низходяща
тенденция на
съотношението
дълг/БВП.
Такава може
да бъде
постигната
чрез
провеждането
на
диференцирани,
благоприятстващи
растежа
политики на
фискална консолидация,
като
същевременно
се стимулира
потенциалът
за развитие
на еврозоната.
В
корективната
част на Пакта
за стабилност
и растеж се
предвижда
бюджетно
консолидиране
в структурен
план при
отчитане на
специфичните
за всяка
държава
рискове –
кратко- и средносрочни
– пред
устойчивостта
и действието
на
автоматичните
стабилизатори
по време на
процеса. В
превантивната
част на пакта
се предвижда
постепенно
приближаване
към средносрочната
цел
посредством
базово годишно
структурно
подобрение
от 0,5 %. То може да
бъде
модулирано
за
определена
държава въз
основа на
цикличните
условия и
риска от
нарушаване
устойчивостта
на дълга. С
оглед повишаване
надеждността
на
фискалната
политика в
средносрочен
план
структурата
на държавните
разходи
следва
по-добре да
отразява
въздействието
на
разходните
пера и източниците
на приходи
върху
растежа.
Потенциалният
икономически
растеж може
да бъде
стимулиран и
чрез
провеждането
на
допълнителни
структурни
реформи и
използването
на наличния
бюджетен
марж за
засилване на
публичните
инвестиции в
еврозоната в
рамките на
предвидения
в Пакта за
стабилност и
растеж обхват.

(8)       Повечето
показатели
за риска,
отнасящи се
до
финансовите
пазари в ЕС,
както и
нагласата на
пазара, се
подобриха в
сравнение с
2012 г. с
отслабването
на
интензивността
на унищожителния
за доверието
порочен кръг
от самореализиращи
се страхове.
Въпреки това е
налице
значителна
пазарна
фрагментираност.
Съживяването
на
кредитирането
за реалната
икономика в
резултат на
подобрените условия
за
финансиране
на банките
все още предстои;
сред
държавите
членки
съществуват
и значителни
разлики по
отношение на
банковото
кредитиране
и разходите
на частния
сектор за
получаване
на
финансиране.
Основни предизвикателства
при
настоящата
обстановка
са
благоприятстването
на планирано
намаляване
на
задлъжнялостта
не само на
банковия, а и
на
нефинансовия
частен
сектор при
същевременното
съхраняване
на кредитопотока
за удовлетворяване
на
производствените
нужди на
реалната
икономика, и
в частност на
МСП.
(9)       Възстановяването
на
кредитирането
зависи и от
допълнително
консолидиране
на счетоводния
баланс на
банките и
продължаване,
където това е
необходимо,
на процеса на
укрепване на
капиталовите
буфери. В
този
контекст
провежданите
от ЕНМ и ЕБО прегледи
на
качеството
на активите и
тестове за
устойчивост
ще осигурят
прозрачни банкови
баланси и ще
спомогнат за
установяването
на
евентуални
слаби места,
засилвайки
по този начин
доверието в
сектора като
цяло. Рискът
от
допълнително
разчленяване
на пазара и
финансов
хаос изтъква
необходимостта
за
еврозоната
от бърза
крачка към
създаването
на банков
съюз, като в
същото време
се избягват
половинчатите
подходи за намиране
на решение за
проблемни
банки.
(10)     По-доброто
функциониране
на стоковия
пазар и
пазара на
труда се
нуждае от
структурни
реформи в
еврозоната,
които да
насърчат конкурентоспособността,
да заздравят
протичащия
процес на
консолидация
и да гарантират
устойчивото
разпределение
на ресурсите. Структурните
реформи
играят и
основна роля
за
улесняване
процеса на
ребалансиране
и намаляване
на
задлъжнялостта.
При държавите
с дефицит
повишаването
на конкурентоспособността
ще увеличи
нетния износ,
което ще
допринесе за
пренасочване
на модела на
растеж към
по-продуктивни
и по-малко
трудоемки
търгуеми
сектори, като
същевременно
се подкрепи
икономическото
възстановяване
и се намали
съотношението
дълг/БВП.
Успоредно с
това,
реформите за
подобряване
условията на
конкуренция
в държавите,
които имат
излишък по
текущата
сметка, биха могли
да
допринесат
за
преразпределяне
на ресурсите
и
насърчаване
на
инвестициите
в
нетъргуемите
сектори. Това
би засилило ролята
на
вътрешното
търсене в
структурата
на растежа,
което би
довело до
по-симетрична
консолидация
в еврозоната.
Въздействието
на кризата
върху
заетостта в
държавите от
еврозоната
бе до голяма
степен
асиметрично,
като
най-силно тя
засегна тези
от тях с най-драстично
свиване на
вътрешното
търсене в
резултат на
настъпилите
в текущата
сметка обрати.
При липсата
на ефективно
и бързо абсорбиране
на
цикличната
безработица
може да възникне
ефект на
хистерезис —
безработица
с траен
характер,
по-малко
влияеща се от
динамиката
на заплатите.
Следователно
структурното
реформиране
на пазара на
труда остава
от особено
значение за
намаляване
на рисковете
пред
социалното
сближаване и
потенциала
за растеж в
еврозоната. С
подписването
на 2 март 2012 г. на
Договора за
стабилност,
координация
и управление
в
икономическия
и паричен
съюз
държавите от
еврозоната
се ангажираха
да
координират
на
предварителен
етап
националните
си планове за
основни
икономически
реформи.
Еврогрупата
следва да
следи
въздействието
на приетите
мерки с цел
да насърчи
при
необходимост
допълнителни
действия и да
подсили
процеса на реформи
в държавите
от
еврозоната в
съответствие
с индивидуалните
им препоръки.
ПРЕПОРЪЧВА
на държавите
от
еврозоната
да предприемат,
без да се
накърнява
компетентността
на Съвета по
отношение на
координацията
на
икономическите
политики на
държавите
членки,
индивидуални
и съвместни
действия,
по-специално
в контекста
на
координацията
на
икономическата
политика в
рамките на
Еврогрупата,
за периода
2013—2014 г., с цел:
1.           предприемане
на съвместно
действие в
рамките на
Еврогрупата
за
осигуряване
на съгласувана
политика в еврозоната
и взимане на
необходимите
за гладкото
функциониране
на
еврозоната
решения;
предоставяне
на
Еврогрупата
на възможност
да играе
централна
роля в
приложимата
за държавите
от
еврозоната
засилена надзорна
рамка с оглед
координиране
и проследяване
на провежданите
на
национално
равнище и на
равнището на
еврозоната
реформи,
необходими
за
постигането
на стабилна и
надеждна еврозона
и
осигуряването
на
съгласуваност
на
политиките;
2.           осигуряване
на
възможност
за
Еврогрупата
да
координира и
проследява
фискалните
политики на
държавите от
еврозоната и
съответната
обща
фискална
политика за еврозоната
с оглед
постигането
на диференцирана
и
благоприятстваща
растежа
фискална
политика. За
тази цел
Еврогрупата
следва да
обсъжда
становищата
на Комисията
относно
планираните
проектобюджети
на отделните
държави от
еврозоната,
както и
относно
бюджетната
ситуация и
перспективите
за еврозоната
като цяло въз
основа на
цялостната
оценка на
Комисията на
тези планове
и взаимовръзките
между тях.
Координацията
ще спомогне
за осигуряването
на
диференциран
ритъм на
фискална
консолидация
в зависимост
от фискалното
и
икономическото
положение
във всяка държава
от
еврозоната
при бюджетно
консолидиране
в структурен
план с
действащи
автоматични
стабилизатори,
а също така и
за фискална
политика,
чиято
надеждност в
средносрочен
план се
подпомага, от
една страна,
от съчетание
на разходни и
приходни
елементи,
които като
общ резултат
са ефикасни и
благоприятстват
растежа, а от
друга — от
адекватни
структурни
реформи,
стимулиращи
потенциала
за икономическо
развитие;
3.           анализ
в рамките на
Еврогрупата
за причините
за разликите
в лихвените
равнища при отпусканите,
главно на
МСП, заеми в
отделните
държави от
еврозоната;
проучване на
последиците
от
фрагментираността
на финансовите
пазари в
еврозоната и
представяне
на начини за
преодоляването
ѝ;
4.           продължаване
на
започнатия
предишните години
процес на
рекапитализация
и преструктуриране,
насърчаване
на още
по-осезаемо
оздравяване
на банковите
баланси като
средство за
преодоляване
фрагментираността
на единния
пазар и
подобряване
на
кредитопотока
към реалната
икономика, и
в частност
към МСП. За
тази цел: а)
осигуряване
на приключване
по приетия
график на
извършваните
от единния
надзорен
механизъм
(ЕНМ) в
сътрудничество
с
Европейския
банков орган
(ЕБО) оценка
на баланса и
тестове за
устойчивост;
б) осигуряване
на
хармонизирани
условия при прилагането
на
изискванията
за поделяне на
тежестта при
рекапитализацията
на банките; в)
създаване на
надеждни
фискални механизми
за
евентуална
рекапитализация
на банките преди
извършването
на оценка на
баланса и тестове
за
устойчивост;
г) премахване
на надзорните
стимули за
банките да
съгласуват в
национален
мащаб
размера на
активите и пасивите;
както и д)
ускоряване
на необходимите
стъпки за
създаването
на банков
съюз, обхващащ
ЕНМ, единен
механизъм за
намиране на решение
за проблемни
банки,
капацитет за
спасяването
на банки, общ
фонд,
предназначен
за
намирането
на решение за
проблемни банки,
както и общ
фискален
механизъм,
включително
възможност
за пряко
рекапитализиране
на
финансовите
институции;
5.           координиране
на
предварителен
етап на плановете
на държавите
от
еврозоната
за основни
икономически
реформи; проследяване
прилагането
на
структурните
реформи,
особено на
стоковия
пазар и пазара
на труда, и
анализиране
на въздействието
им върху
еврозоната с
отчитане на отправените
от Съвета
индивидуални
препоръки
към
държавите от
еврозоната;
насърчаване
на такава
допълнителна
консолидация
в еврозоната,
която
протича
балансирано
и
структурирано,
чрез пълно
провеждане на
реформите,
насочени към
преодоляване
на
изкривените
условия за
спестяване и
инвестиране
както в
държавите с
дефицит по
текущата
сметка, така
и в тези с
излишък;
предприемане
на необходимите
стъпки за
ефективно
прилагане на
процедурата
при
макроикономически
дисбаланси, в
частност
чрез оценка
на напредъка
в изпълнението
на
ангажиментите
за реформи от
държавите
членки с
прекомерни
дисбаланси и
оценка на
хода на
реформите в
държавите членки
с дисбаланси,
които
налагат
решителни
действия, за
да не се
допусне
разпростиране
на проблема в
останалата
част от
еврозоната.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209,
2.8.1997 г., стр. 1.
[2]               ОВ L 306,
23.11.2011 г., стр. 25.
[3]               COM(2013) 379 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 и P7_TA(2013)0053.
[5]               COM(2011) 821 final и COM(2011) 819
final.
[6]               COM(2012) 777 final.
[7]               COM(2012) 510 final.
[8]               COM(2012) 511 final и COM(2012) 512
final.
[9]               Резолюция
от 20 ноември
2012 г. „Към
постигане на действителен
икономически
и паричен съюз“,
P7_TA(2012)0430.


title: Препоръка на Европейската централна банка от 8 септември 2017 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Národná banka Slovenska (ЕЦБ/2017/27)

text:
               19.9.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 310/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 8 септември 2017 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Národná banka Slovenska
   (ЕЦБ/2017/27)
   (2017/C 310/01)
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица е еврото, се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               Мандатът на сегашните външни одитори на Národná banka Slovenska — Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. — изтече след одита за финансовата 2016 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2017 година.

               (3)

               Národná banka Slovenska избра Deloitte Audit s.r.o. за свои външни одитори за финансовите години от 2017 до 2020 с възможността мандатът им да бъде удължен и за финансовите години от 2021 до 2023,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Препоръчва се назначаването на Deloitte Audit s.r.o. за външни одитори на Národná banka Slovenska за финансовите години от 2017 до 2020 с възможността мандатът им да бъде удължен и за финансовите години от 2021 до 2023.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 8 септември 2017 година.

            Председател на ЕЦБ

         Mario DRAGHI


title: Препоръка на Европейската централна банка от 1 юли 2010 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Národná banka Slovenska (ЕЦБ/2010/6)

text:
               8.7.2010

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 184/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 1 юли 2010 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Národná banka Slovenska
   (ЕЦБ/2010/6)
   2010/C 184/01
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и националните централни банки се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               Мандатът на сегашните външни одитори на Národná banka Slovenska изтече след одита за финансовата 2009 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2010 година.

               (3)

               Národná banka Slovenska избра Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o за свой външен одитор за финансовите години от 2010 до 2014,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Препоръчва се назначаването на Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. за външен одитор на Národná banka Slovenska за финансовите години от 2010 до 2014.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 1 юли 2010 година.

            Председател на ЕЦБ

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52014PC0435

			Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за отмяна на Решение 2010/282/ЕС относно наличието на прекомерен дефицит в Австрия /* COM/2014/0435 final */

			   	Препоръка
за
РЕШЕНИЕ
НА СЪВЕТА
за
отмяна на
Решение 2010/282/ЕС
относно
наличието на
прекомерен
дефицит в
Австрия
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз (ДФЕС), и
по-специално
член 126,
параграф 12 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Комисията,
като
има предвид,
че:
(1)       С
Решение 2010/282/ЕС
на Съвета от 2
декември 2009 г.
след
препоръка на
Комисията бе
установено,
че в Австрия
е налице
прекомерен
бюджетен дефицит.
Съветът
отбеляза, че
планираният
за 2009 г.
дефицит по
консолидирания
държавен
бюджет
(дефицитът на
сектор
„Държавно
управление“)
е бил в
размер на 3,9 %
от БВП, т.е. надхвърлил
е
определената
в Договора
референтна
стойност от
3 % от БВП, а
брутният консолидиран
държавен
дълг (брутният
консолидиран
дълг на
сектор
„Държавно управление“)
се планираше
да достигне
68,2 % от БВП, т.е.
над
определената
в Договора
референтна
стойност от
60 % от БВП[1].
(2)       На 2
декември 2009 г.
в
съответствие
с член 126, параграф
7 от ДФЕС и
член 3,
параграф 4 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за определяне
и изясняване
на
прилагането
на
процедурата
при
прекомерен
дефицит[2] и по
препоръка на
Комисията
Съветът
отправи
препоръка
към Австрия
за
преодоляване
на
прекомерния
дефицит
най-късно до края
на 2013 г.
Препоръката
бе публично
оповестена.
(3)       В
съответствие
с член 4 от
приложения
към Договорите
Протокол
относно
процедурата
при
прекомерен
дефицит
Комисията
предоставя
данните за
изпълнението
на процедурата.
Като част от
прилагането
на този протокол
държавите
членки
предоставят
данни за
бюджетния
дефицит и
държавния
дълг, както и
за други
свързани с
тях
показатели два
пъти годишно
— до 1 април и до 1
октомври, в съответствие
с член 3 от
Регламент
(ЕО) № 479/2009 на Съвета
от 25 май 2009 г. за прилагане
на Протокола
за
процедурата
при
прекомерен
дефицит,
приложен към
Договора за
създаване на
Европейската
общност[3].
(4)       Когато
преценява
дали дадено
решение
относно
наличието на
прекомерен
дефицит
следва да се
отмени, Съветът
следва да
вземе решение
въз основа на
предоставените
данни.
Същевременно
дадено
решение
относно
наличието на
прекомерен
дефицит
следва да се
отмени само
ако
прогнозите
на Комисията
сочат, че дефицитът
няма да
превиши
прага от 3 % от
БВП в рамките
на
прогнозния
период[4].
(5)       След
уведомлението,
изпратено от
Австрия през април
2014 г., и въз
основа на
данните,
предоставени
от Комисията
(Евростат) в
съответствие
с член 14 от
Регламент
(ЕО) № 479/2009,
програмата
за стабилност
и прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г. се налагат
следните
заключения:
–
След
като през 2010 г.
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет на
Австрия
достигна
максималното
си равнище от
4,5 % от БВП, още през
2011 г. той спадна
под
определената
в Договора
референтна стойност
от 3 % от БВП. Това
подобрение
спрямо първоначално
планираните
фискални
резултати се
дължи на факта,
че мерките по
държавните
разходи за
рекапитализация
на банката с
проблемни
активи KА Finanz (около
0,4 % от БВП) бяха
отчетени в
сметките за
държавното
управление
за 2012 г., когато
въздействието
от тях бе
потвърдено
въз основа на
финансовите
отчети на
банката. В
по-малка
степен
намаляването
на дефицита
се дължи на
по-ниски от
планираните
разходи на
всички
равнища на
управление и
по-благоприятни
икономически
условия,
довели до
по-висок от прогнозирания
растеж на
приходите.
През 2012 г., за
разлика от предвиденото
в
националните
прогнози и тези
на Комисията,
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет се
задържа под
3 % от БВП. При
все това,
поради
рисковете
във връзка с
евентуални
по-нататъшни
операции за
реформа на
финансовия
сектор, в
резултат на
които
дефицитът
през
следващите
години
можеше да
надвиши прага
от 3 % от БВП,
Комисията не
препоръча
ранна отмяна
на
процедурата
при
прекомерен
дефицит. Тези
рискове
обаче не се
материализираха
и за 2013 г.
Австрия
отчете
дефицит от 1,5 %
от БВП. Този
допълнителен
спад на
дефицита се
дължи до
голяма
степен на
неочаквано
големия
размер —
почти 0,6 % от
БВП — на
еднократните
мерки,
включващи
продажбата
на
радиочестотния
спектър за мобилни
мрежи.
–
Според
Програмата
за
стабилност
за 2014—2018 г., приета
от
австрийското
правителство
на 29 април 2014 г.,
се планира
през 2014 г.
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет да се
увеличи на 2,7 %
от БВП, а през 2015
г. да спадне
до 1,4 % от БВП. В прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г. се предвижда
стойностите
на дефицита
за 2014 г. и 2015 г. да бъдат
съответно 2,8 %
от БВП и 1,5 % от
БВП. Следователно
се очаква
през
прогнозния
период дефицитът
да се задържи
под
референтната
стойност от
3 % от БВП.
Освен това в
рамките на
Регламент
(ЕС) № 473/2013 правителството
обяви и в
писмо до
Комисията
потвърди
някои
допълнителни
икономии и
по-високи
приходи,
възлизащи на
0,2 % от БВП по
оценка на
Комисията, с
цел да се
избегне
очакваното
значително
отклонение
от
необходимия
план за корекции
за постигане
на
средносрочната
цел.
–
Увеличението
на дефицита
по
консолидирания
държавен
бюджет през
2014 г. е в
резултат на
създаването
на структура
за поемане на
обезценени
активи
(ликвидационна
структура — Abbaueinheit)
с цел
ликвидиране
на
обезценените
активи на Hypo Alpe Adria.
По оценка на
назначена от
правителството
външна експертна
консултантска
група
въздействието
от
създаването
на
ликвидационната
структура за
Hypo Alpe Adria може да
достигне
4 млрд. евро
(1,2 % от БВП), в
които се
включва
въздействието
на вече
предприетата
през 2014 г.
капиталова
инжекция в
размер на 750 млн. евро.
Окончателното
отчитане на
увеличението
на дефицита
ще зависи от
независим
анализ на
качеството
на активите
на Hypo Alpe Adria, който
ще се проведе
по-късно тази
година и ще
позволи на
Евростат да
оцени
статистическото
въздействие
на
операцията. Текущата
оценка на
експертната
група се характеризира
със
значителна
степен на предпазливост,
поради което
може да се
счита за
достоверна;
не може обаче
да се изключи
вероятността
посочената
операция да
окаже
по-голямо
въздействие
върху
дефицита. Това
представлява
основният
риск за
отклоняване
от
предвиждания
дефицит за
2014 г. В същото
време, като
се вземат под
внимание и
допълнителните
дискреционни
мерки, които
бяха обявени
от
правителството
след
публикуването
на
прогнозата
на Комисията
и които би
следвало да
доведат до
допълнително
намаляване на
номиналния
дефицит,
рисковете за
дефицита за
2014 г.
изглеждат
като цяло
неутрализирани.

–
През
периода 2011—2013 г.
структурното
салдо (т.е. салдото
след
корекция
спрямо
фазата на
икономическия
цикъл и без
отчитане на
еднократните
и другите
временни
мерки) се е
подобрявало
средно с
почти 0,7 % от
БВП годишно,
което като
цяло е в
съответствие
с препоръките
на Съвета.
Според
прогнозата на
Комисията от
пролетта и
нейната
оценка на
представения
на 29 април 2014 г.
актуализиран
проект на
бюджетен
план и на
допълнителните
мерки,
обявени от
правителството
на 12 май 2014 г., се
очаква
известно
подобрение в
структурното
салдо през
2014 г. В този контекст
се наблюдава
ново
несъответствие
в размер на 0,5 %
от БВП спрямо
корекцията
на
структурното
салдо,
необходима
за постигане
на
средносрочната
цел през 2014 г., което
показва, че с
оглед на
новия риск за
значително
отклонение
от
необходимия
план за
корекции е
необходимо
подсилване
на бюджетните
мерки, за да
се гарантира
пълно спазване
на
изискванията
на
предпазната
част на
пакта.
–
В
периода 2009—2013 г.
съотношението
на дълга към
БВП се
увеличи от 69,2 %
на 74,5 %. Очаква
се през 2014 г. брутният
държавен
дълг да се
увеличи на
приблизително
80 % от БВП —
основно
поради
включването
в
консолидирания
държавен
дълг на задълженията,
възникнали
във връзка с
прехвърлянето
на
обезценените
активи на Hypo Alpe Adria
към ликвидационната
структура.
(6)       Съветът
напомня, че
от 2014 г.
(годината
след коригирането
на
прекомерния
дефицит) по
отношение на
Австрия се
прилага
превантивната
част на Пакта
за
стабилност и
растеж и държавата
следва да
напредва към
постигането
на
средносрочната
цел с
подходящ
темп, в т.ч.
спазвайки
индикативния
размер на
разходите, и
да постигне
достатъчен
напредък по отношение
на
спазването
на критерия
за дълга по
член 2,
параграф 1а
от Регламент
(ЕО) № 1467/97 на Съвета
от 7 юли 1997 г. за
определяне и
изясняване
на
прилагането
на
процедурата
при прекомерен
дефицит.
(7)       Съгласно
член 126,
параграф 12 от
Договора
решенията на
Съвета относно
наличието на
прекомерен
дефицит се
отменят,
когато по
мнение на
Съвета
прекомерният
дефицит в
съответната
държава
членка е бил
коригиран.
(8)       По
мнението на
Съвета
прекомерният
бюджетен
дефицит в
Австрия е бил
коригиран,
поради което Решение
2010/282/ЕС следва
да бъде
отменено,
ПРИЕ
НАСТОЯЩОТО
РЕШЕНИЕ:
Член 1
Въз
основа на
цялостната
оценка
прекомерният
дефицит в
Австрия се
счита за
коригиран.
Член 2
Решение
2010/282/ЕС се
отменя.
Член 3
Адресат
на
настоящото
решение е
Република
Австрия.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               Данните
за дефицита
по
консолидирания
държавен
бюджет и за
консолидирания
държавен
дълг за 2009 г.
впоследствие
бяха
коригирани —
съответно на
5,5 % и 116,4 % от БВП.
[2]               ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6.

[3]               ОВ L 145, 10.6.2009 г.,
стр. 1.
[4]               Съгласно
„Подробните
указания за
изпълнението
на Пакта за
стабилност и
растеж и насоките
относно
формата и
съдържанието
на програмите
за
стабилност и
за
конвергенция“
от 3
септември
2012 г., вж.
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи за 2014 г. на Португалия и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2014 г.

text:
               29.7.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 247/102

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 8 юли 2014 година
   относно националната програма за реформи за 2014 г. на Португалия и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2014 г.
   2014/C 247/20
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие Препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта (2), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнище държави членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните препоръки по държави.

               (4)

               Португалия беше предмет на програма за макроикономически корекции до 17 май 2014 г. в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение за изпълнение 2011/344/ЕС на Съвета (3), съгласно който финансовата помощ от Съюза се предоставя в рамките на три години. На 23 април 2014 г. Съветът взе решение (4) да продължи предоставянето на финансова помощ със шест седмици, за да се даде възможност за извършване на всеобхватна и подробна оценка на съответствието с условията на програмата и за нормално изплащане на последния транш на заема. По този начин, в съответствие с член 12 от Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Португалия беше освободена от наблюдение и оценка в рамките на европейския семестър за координация на икономическите политики за срока на изпълнение на програмата. След като излезе от програмата, сега Португалия следва да бъде изцяло реинтегрирана в рамката на европейския семестър.

               (5)

               На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6), Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение.

               (6)

               На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (7)

               Съгласно Регламент (ЕС) № 472/2013 Португалия беше освободена от задължението да представи националната си програма за реформи и програмата си за стабилност докато трае програмата за макроикономически корекции. Въпреки това, на 30 април 2014 г. Португалия представи актуализирана фискална стратегия (Documento de Estratégia Orçamental) и писмо от правителството, предоставящо актуализирана информация за изпълнението на целите на стратегията „Европа 2020“. На 17 май 2014 г. правителството представи текущата си програма за реформи и нови инициативи за устойчив растеж в документ, озаглавен „Пътят към растеж: средносрочна стратегия за реформи за Португалия“.

               (8)

               Целта на бюджетната стратегия, очертана в документа за фискалната стратегия за 2014 г., е да се коригира прекомерният дефицит до 2015 г. по устойчив начин и да се достигне средносрочната цел до 2017 г. Стратегическите планове за намаляване на дефицита по държавния бюджет до 4,0 % от БВП през 2014 г. и за допълнителното му намаляване до 2,5 % от БВП през 2015 г., в съответствие с целите, определени в Препоръката за процедурата при прекомерен дефицит от 21 юни 2013 г., бяха отново потвърдени в рамките на дванадесетия преглед на програмата за макроикономически корекции. При все това, на 30 май 2014 г. Конституционният съд анулира мерките за консолидация, за които се счита, че ще имат ефект върху бюджетните резултати през 2014 г. от около 0,4 % от БВП, с евентуално последващо въздействие през 2015 г. С оглед да се постигнат договорените цели, правителството ще трябва да въведе заместващи мерки от еквивалентна величина. Очакват се обаче още две решения на Конституционния съд, което прави невъзможен един пълен количествен анализ на мерките, които следва да бъдат предприети. С оглед на ограниченото време може да се наложи правителството да прибегне до мерки, които в по-малка степен благоприятстват растежа, по-специално по отношение на приходите. За периода след 2015 г. стратегията потвърждава задачата да се постигне средносрочната цел до 2017 г. посредством отбелязване на структурно изменение от 0,5 % от БВП през 2016 г. и постигане на структурен дефицит от 0,5 % през 2017 г. Съгласно стратегията брутният консолидиран държавен дълг ще нарасне до около 130,2 % от БВП през 2014 г. и постепенно ще започне да намалява от 2015 г. нататък. Макроикономическият сценарий, залегнал в основата на бюджетните прогнози в стратегията, е в съответствие с прогнозите на Комисията от пролетта и беше анализиран от Съвета за публични финанси. След решението на Конституционния съд, през 2014 г. фискалната стратегия ще трябва да бъде преразгледана, за да се постигне целевият дефицит от 4 % от БВП. Въпреки това продължават да съществуват рискове от недостигане на целта, по-специално поради правна несигурност и статистическото въздействие на дейностите, насочени към по-ефективно управление на прекомерния дълг на някои държавни предприятия.
               Бюджетната корекция за 2015 г. е подкрепена от мерки за фискална консолидация, възлизащи на 0,8 % от БВП, които се считат за достатъчни, за да се постигне целта за 2,5 % от БВП. Въз основа на оценката на фискалната стратегия на правителството и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че целите на стратегията са в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)

               Фискалната консолидация трябва да бъде подкрепена от допълнителни реформи на системата на управлението на публичните финанси. По-специално, въпреки постигнатия напредък в рамките на програмата за корекция на макроикономическите показатели, трябвя дя бъде завършена всеобхватната реформа на Закона за бюджетната рамка и са необходими допълнителни усилия, за да се гарантира строг контрола на разходите, като се прилага Законът за контрол на поетите задължения, и за да се предотврати допълнителното натрупване на просрочени задължения на публичния сектор. Продължаването на преструктурирането на държавните предприятия, осигуряването на финансовата им устойчивост и строгият контрол на пенсионните и здравните разходи ще бъдат от решаващо значение. По отношение на приходите съществува възможност за създаване на данъчна система, благоприятстваща растежа в по-голяма степен, и за по-нататъшно укрепване на спазването на данъчното законодателство.

               (10)

               Португалия е изправена пред предизвикателства, свързани с безработицата, която въпреки скорошния спад продължава да бъде много висока, особено сред младите хора. Процентът на безработица беше 16,4 % през 2013 г., а безработицата сред младите хора — 38,1 % — е значително над средната стойност за ЕС, както и процентът на никъде неработещите, неучещи и необучаващи се млади хора. Равнището на заетост във възрастовата група 20—64 години, което е традиционно високо в Португалия, намаля значително от началото на икономическата криза, от 73,1 % през 2008 г. на 65,6 % през 2013 г. Що се отнася до младежката безработица, в съответствие с целите на гаранцията за младежта, основните предизвикателства включват обхващането на нерегистрирани млади хора и нуждата от адаптиране на образованието и обучението към нуждите на пазара на труда. По програмата за макроикономически корекции Португалия осъществи широк кръг от реформи на пазара на труда, насочени към облекчаване на прекалено ограничителното законодателство за защита на заетостта, като направи механизмите за определяне на заплатите по-гъвкави и подобри функционирането на обществените служби по заетостта и политиките за активизиране. Остават обаче предизвикателства, и по-специално необходимостта от преодоляване на сегментацията на пазара на труда и подобряване на гъвкавостта на заплатите по отношение на икономическите условия. Една независима оценка на въздействието на неотдавнашните реформи в системата за защита на заетостта би спомогнала за оценка по-специално на въздействието върху създаването на работни места, несигурността, общите разходи за труд и броя на обжалванията от съкратените лица, и изхода от тези обжалвания. Въпреки усилията за облекчаване на отрицателните социални последици, необходимите икономически корекции след кризата оказаха отрицателно въздействие от гледна точка на бедността.

               (11)

               Португалия отбеляза значителен напредък в реформирането на образователната си система, като предприе редица мерки за борба срещу ранното напускане на училище, за повишаване на броя на хората, достигащи до висше образование, и за постигане на съответствие между търсенето и предлагането на умения на пазара на труда. Въпреки това, пълното усвояване и ефективното използване на финансирането продължават да бъдат от решаващо значение. По-специално е необходима допълнителна работа за намаляване на несъответствията между търсените и предлаганите умения, включително чрез повишаване на качеството и привлекателността на професионалното образование и обучение, в т.ч. на двустранното професионално образование и обучение, чрез насърчаване на участието на работодателите за съдействие в разработването на програми и за осигуряване на адекватни обучения на работното място и чиракуване. Съществува също така необходимост да се прилагат ефективно професионално ориентиране и консултантски услуги за учащите се в средното и висшето образование в съответствие с потребностите на пазара на труда и очакваните умения и да се засилват връзките със стопанския сектор.

               (12)

               Португалия предприе значителни стъпки по линия на програмата за макроикономически корекции за подобряване на капиталовата база на банковия сектор и за засилване на рамката за надзор и преструктуриране. Въпреки това, продължават да са налице важни предизвикателства и те трябва да бъдат внимателно наблюдавани и управлявани, включително рентабилността на португалските банки. Данните за първото тримесечие на 2014 г. показват, че някои от подпомаганите банки са отчели положителни резултати. Качеството на активите е все още значителен проблем, като равнищата на обезценка продължават да бъдат високи и възлизат на около 6 % от общите брутни заеми, а необслужваните заеми достигат високи равнища (10,6 %), по-специално в корпоративния сегмент (над 16 %), съгласно наличните данни в края на 2013 г. Португалия прие редица мерки за улесняване на кредитирането на жизнеспособни дружества, но условията за финансиране продължават да са тежки, особено за МСП, и диапазонът на алтернативите на финансиране в корпоративния сектор, различни от банковото финансиране, продължава да бъде ограничен. Новоотпуснатите заеми за МСП са намалели с 4,8 % през 2013 г. в сравнение с 2012 г. Средните лихвени проценти по нови кредити за португалските дружества намаляха малко от началото на 2013 г., но остават значително над средните в еврозоната. Предвид високото ниво на корпоративния дълг и необходимостта от допълнително намаляване на задлъжнялостта на банковия сектор, способността на банките да отпускат кредити на жизнеспособните предприятия на разумна цена остава проблематична.

               (13)

               С оглед да се гарантира ефективност и устойчивост на енергийния сектор и да се намалят разходите за енергия на икономиката, по линия на програмата за макроикономически корекции бяха въведени два пакета от мерки. Ставките в енергийния сектор обаче трябва да бъдат допълнително намалени, а проблемът с високите и нарастващи равнища на тарифните задължения да бъде разрешен. За тази цел Португалия обяви наскоро трети пакет от мерки, включващи продължаване до 2015 г. на специалния налог за енергийните оператори за 2014 г. Освен това, подобряването на трансграничната интеграция на енергийните мрежи и ускоряването на изпълнението на проектите за междусистемни връзки в електроенергийния и газовия сектор остават нерешени въпроси и изискват надеждни последващи действия с оглед прекратяване на изолацията на Иберийския полуостров от енергийния пазар на ЕС. В транспортния сектор е постигнат напредък по програмата, по-специално за засилване на конкурентната позиция на португалските пристанища, чрез изготвяне на подробен дългосрочен план за транспорта след преодоляване на слабостите и пропуските, и за подобряване на регулаторната рамка. Въпреки това, продължават да са необходими допълнителни мерки за ефективно прилагане на подробен дългосрочен план за транспорта и план за действие за реформа за пристанищата. Стъпки са също така необходими, за да се гарантира независимостта и капацитета на транспортните регулатор, финансовата устойчивост на държавните предприятия в сектора и да се повиши ефективността и конкуренцията в железопътния транспорт.

               (14)

               Приложена е ключова реформа в областта на отдаването под наем на сгради в градовете, с цел жилищният пазар да стане по-динамичен, включително чрез по-добро балансиране на правата и задълженията на собствениците и наемателите, чрез въвеждане на повече гъвкавост в избора на продължителността на договора и създаване на стимули за ремонтни дейности. Необходима е още работа, за да се направи всеобхватна оценка на въздействието на тази реформа въз основа на данни за ключовите движещи сили на пазара и за сенчестата икономика на пазара на наемите в Португалия. Португалия отбеляза значителен напредък в подобряване на средата за бизнеса, по-специално чрез създаване на по-добри рамкови условия, насърчаване на предприемаческата култура и подобряване на производствата по несъстоятелност за фирми в затруднено положение. Сега следва да се обърне внимание на изпълнението. При опростяването на административните и лицензионни процедури е осъществен напредък, но редица мерки все още не са завършени. Необходими са допълнителни усилия за премахване на пречките пред конкуренцията в сектора на услугите, по-специално чрез приемане на секторни изменения, а в сектора на професионалните услуги — чрез приемане на законодателни актове относно оставащите професионални организации. По отношение на регулирането и конкуренцията са необходими последващи мерки, за да се гарантира независимостта и автономността на националните секторни регулаторни органи и органа по въпросите на конкуренцията. Продължава сериозното просрочване на плащанията от страна на държавните органи.

               (15)

               В рамките на програмата за макроикономически корекции беше постигнат добър напредък в рационализирането и модернизирането на публичната администрация по отношение на заетостта, политиката за възнагражденията, условията на труд, организационната ефективност и качеството на услугите. Въпреки това е необходимо да бъдат завършени някои от предвидените мерки за реформи и да се подобри прозрачността. Въпреки значителния напредък по отношение на подобряването на ефективността на съдебната система са необходими по-нататъшни подобрения, по-специално по отношение на продължителността на производствата, броя на приключените дела, броя на висящите дела и процеса на мониторинг и оценка.

               (16)

               В анализа на Комисията се стига до заключението, че успешното изпълнение на програмата за макроикономически корекции е довело до справяне с икономическите и финансовите рискове и до намаляване на дисбалансите. Португалия прие широк кръг от нелеки структурните реформи в рамките на програмата за макроикономически корекции, които вече започват да дават плод от гледна точка на повишаване на конкурентоспособността и възобновяване на икономическия растеж, но е необходима допълнителна работа за оценка на въздействието на реформите върху функционирането на икономиката. Затова продължаването на мониторинга на всички осъществени реформи е от първостепенно значение, за да се прецени дали те допринасят за повишаване на конкурентоспособността, производството и заетостта.

               (17)

               Тъй като след края на програмата за макроикономически корекции, която по закон приключва на 28 юни 2014 г., Португалия ще бъде изцяло реинтегрирана в европейския семестър, Комисията извърши на тази основа оценка на документите, представени от Португалия. Комисията взе предвид не само значението им за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Португалия, но и доколко съответстват на правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез осигуряване на принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките на Комисията за Португалия в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки (1) — (8) по-долу.

               (18)

               Отчитайки тази оценка, Съветът разгледа фискалната стратегия на правителството, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. Тези препоръки са изготвени след приключването на програмата за макроикономически корекции и следователно градят върху постиженията на програмата с цел да осигурят трайното ѝ изпълнение.

               (19)

               В контекста на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът издаде специфични препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Португалия следва също така да гарантира цялостното и своевременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Португалия да предприеме следните действия в периода 2014—2015 г.:

               1.

               Да приложи необходимите мерки за фискална консолидация за 2014 г. с цел постигане на фискалните цели и предотвратяване на натрупването на нови просрочени задължения. За 2015 г. да приложи преработена бюджетна стратегия, за да намали дефицита до 2,5 % от БВП в съответствие с целта, заложена в рамките на препоръката за процедурата при прекомерен дефицит, като в същото време постигне изискваното структурно изменение. Да замени мерките за консолидация, които Конституционния съд счита за неконституционни, с мерки от сходна величина и качество възможно най-скоро. Коригирането на прекомерния дефицит би трябвало да се осъществи по устойчив и благоприятстващ растежа начин, ограничаващ прибягването до еднократни и временни мерки. След коригиране на прекомерния дефицит да продължи да изпълнява планираната годишна структурна корекция за постигане на средносрочната цел, в съответствие с изискването за годишна структурна корекция от най-малко 0,5 % от БВП, или по-голям процент при добра конюнктура, и да гарантира, че правилото за дълга е изпълнено, за да се постави съотношението на брутния държавен дълг спрямо БВП на устойчива основа. Да даде приоритет на фискална консолидация чрез намаление на разходите и да увеличи допълнително ефективността и качеството на публичните разходи. Да поддържа строг контрол на бюджета в държавната, регионалната и местната администрации. Да продължи преструктурирането на държавните предприятия. Да разработи до края на 2014 г. нови всеобхватни мерки като част от провеждащата се пенсионна реформа, чиято цел е подобряване на средносрочната устойчивост на пенсионната система. Да контролира растежа на разходите за здравеопазване и да продължи болничната реформа. Да преразгледа данъчната система и да я направи в по-висока степен благоприятстваща растежа. Да продължи да подобрява спазването на данъчното законодателство и борбата с избягването на данъци чрез увеличаване на ефикасността на данъчната администрация. Да укрепи системата за управление на публичните финанси, като бързо финализира и приложи цялостна реформа на Закона за бюджетната рамка до края на 2014 г. Стриктно да спазва закона за контрол на поетите задължения. Ефективно да прилага единни тарифи за заплатите и добавките в публичния сектор от 2015 г. нататък.

               2.

               Да поддържа минимално развитие на възнагражденията, в съответствие с целите за насърчаване на заетостта и конкурентоспособността. Да осигури система за определяне на заплатите, която да насърчава привеждането в съответствие на заплатите с производителността на секторно равнище и/или на равнище предприятие. Да разгледа, в консултация със социалните партньори и в съответствие с националната практика, възможността за взаимно договорен временен отказ на фирмено равнище от колективни договори. До септември 2014 г. да представи предложения за взаимно договорен временен отказ от колективните договори на фирмено равнище и за преразглеждане на запазването на колективните договори.

               3.

               Да представи до март 2015 г. независима оценка на последните реформи в системата за защита на заетостта, заедно с план за действие за евентуални допълнителни реформи за борба със сегментацията на трудовия пазар. Да продължи започнатата реформа на активните политики на пазара на труда и публичните служби по заетостта, насочени към увеличаване на трудовата заетост и участие на пазара на труда, по-специално чрез подобряване на професионалните консултации/помощ при търсене на работа и системите за активиране/санкции с цел намаляване на дългосрочната безработица и за интегриране на лицата, най-отдалечени от пазара на труда. Да се справи с проблема с високата младежка безработица, по-специално чрез ефективна подготовка за очакваните нужди от умения и обхващане на нерегистрираните млади хора, в съответствие с целите на гаранцията за младежта. Да осигури адекватно покритие на социалното подпомагане, включително схемата за минимален доход, като същевременно гарантира ефективно активиране на получаващите обезщетения.

               4.

               Да подобри качеството и адекватността на пазара на труда на образователната система с цел намаляване на преждевременното напускане на училище и да вземе предвид ниските нива на постиженията в образованието. Да гарантира ефективност на публичните разходи в областта на образованието и намаляване на несъответствията между търсените и предлаганите умения, включително чрез повишаване на качеството и привлекателността на професионалното образование и обучение и насърчаване на сътрудничеството със сектора на бизнеса. Да засили сътрудничеството между публичните научноизследователски организации и бизнеса и да стимулира трансфера на знания.

               5.

               Да наблюдава банките по отношение на ликвидната им позиция и евентуалния недостиг на капитал, включително чрез тематични проверки на място и стрес тестове. Да направи оценка на плановете за възстановяване на банките и да въведе подобрения в процеса на оценка, когато е необходимо. Да приложи всеобхватна стратегия за намаляване на корпоративния дълг и да засили усилията, за да разшири набора от алтернативи за финансиране, включително за ранните стадии на развитието на бизнеса, чрез повишаване на ефикасността на инструментите за преструктуриране на дълга (особено на SIREVE) за жизнеспособните дружества, въвеждане на стимули както за банките, така и за длъжниците, за участие в процесите на преструктуриране на ранен етап, и да подобри наличното финансиране чрез капиталовия пазар. Да гарантира, че набелязаните мерки подкрепят преразпределянето на финансите към продуктивните отрасли на икономиката, в т.ч. към жизнеспособни МСП, като в същото време се избягват рисковете за публичните финанси и за финансовата стабилност. Да въведе до края на септември 2014 г. система за ранно предупреждение, главно за целите на надзора, за да се открият дружества, включително МСП, за които има голяма вероятност да изпаднат в несъстоятелност поради прекомерни нива на задлъжнялост, която да може да насърчава непряко ранното преструктуриране на корпоративни дългове.

               6.

               Да приложи втория и третия пакет от мерки в областта на енергетиката, насочени към намаляване на разходите за енергия за икономиката, като същевременно се премахне дългът по тарифата за електроенергия до 2020 г., и да следи отблизо това прилагане. Да подобри трансграничното интегриране на енергийните мрежи и да ускори изпълнението на проекти за взаимосвързаност в електроенергийния и газовия сектор. Да приложи всеобхватен дългосрочен план за транспорта, както и „хронограма“, определяща реформите на пристанищния сектор. Да завърши транспортните концесии за градските райони на Лисабон и Порто. Да гарантира, че предоговарянето на съществуващите концесии на пристанища, както и новите схеми за разрешение са насочени към изпълнението и в съответствие с принципите на вътрешния пазар, по-специално правилата за възлагане на обществени поръчки. Да гарантира, че националният регулаторен орган за транспорт (AMT) е напълно независим и действащ [до края на септември 2014 г.]. Да осигури финансовата устойчивост на държавните предприятия в транспортния сектор. Да засили ефективността и конкуренцията в железопътния сектор чрез прилагане на план за конкурентоспособността на CP Carga след прехвърлянето на товарните терминали, като същевременно гарантира управленската независимост на управителя на държавната инфраструктура и на железопътните предприятия.

               7.

               Да подобри допълнително оценката на жилищния пазар, включително чрез установяването до края на 2014 г. на по-систематична рамка за мониторинг и докладване, и да изготви всеобхватен доклад за сенчестата икономика на този пазар. Да продължи усилията си за по-нататъшно установяване на регулаторната тежест с оглед да включи до март 2015 г. секторите, които все още не са обхванати. Да приеме и приложи до края на септември 2014 г. неизпълнените постановления за лицензиране и секторни изменения. Да отстрани до края на септември 2014 г. оставащите ограничения в сектора на професионалните услуги и да приеме измененото вторично законодателство за професионалните организации, което все още не е прието в рамките на програмата за макроикономически корекции. Да премахне забавянето на плащанията от публичния сектор. Да осигури адекватни ресурси на националните регулатори и органа по въпросите на конкуренцията.

               8.

               Да продължи да рационализира и модернизира централните, регионалните и местните публични администрации. Да приложи реформите за повишаване на ефективността на съдебната система и увеличаване на прозрачността. Да увеличи усилията за извършване на оценка на изпълнението на реформите, предприети в рамките на програмата за макроикономически корекции, както и планирани и бъдещи реформи. По-специално, да въведе задължителни систематични предварителни и последващи оценки в законодателния процес. Да създаде функционално независим централен отдел за оценка на правителствено равнище, който да докладва и оценява на всеки шест месеца прилагането на тези реформи, включително съгласуването на предварителната оценка на въздействието, с коригиращи действия, ако това е необходимо.

      Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

            За Съвета

            Председател

         P.C. PADOAN

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 г. (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (3)  Решение за изпълнение 2011/344/ЕС на Съвета от 30 май 2011 година за предоставяне на финансова помощ за Португалия от страна на Съюза (ОВ L 159, 17.6.2011 г., стр. 88).

      (4)  Решение за изпълнение 2014/234/ЕС на Съвета от 23 април 2014 г. за изменение на Решение за изпълнение 2011/344/ЕС от 30 май 2011 г. за предоставяне на финансова помощ за Португалия от страна на Съюза (ОВ L 125, 26.4.2014 г., стр. 75).

      (5)  Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (OВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 1).

      (6)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (8)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година относно Националната програма за реформи на Естония за 2011 г. и съдържаща становището на Съвета относно Програмата за стабилност на Естония за периода 2011—2015 г.

text:
               20.7.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 213/5

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2011 година
   относно Националната програма за реформи на Естония за 2011 г. и съдържаща становището на Съвета относно Програмата за стабилност на Естония за периода 2011—2015 г.
   2011/C 213/02
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която ще се съсредоточи върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и на конкурентоспособността на Европа.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите-членки (2), като заедно двата акта формират „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха призовани да вземат предвид интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост.

               (3)

               На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна и интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“.

               (4)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Европейският съвет поиска от държавите-членки да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в техните програми за стабилност или програмите за конвергенция и в националните им програми за реформи.

               (5)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите задължения достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите за конвергенция и в националните им програми за реформи.

               (6)

               На 29 април 2011 г. Естония представи Програмата си за стабилност за 2011 г., обхващаща периода 2011—2015 г., както и Националната си програма за реформи за 2011 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (7)

               Естония бе особено засегната от глобалната финансова криза, която ускори свиването на пазара на недвижими имоти и потреблението след период на бурно развитие. През 2008—2009 г. кумулативният спад на БВП достигна 19 % , а безработицата се увеличи почти четирикратно и достигна 16,8 % през 2010 г. Икономиката обаче се възстанови бързо и се очаква реалният растеж на БВП да се ускори през следващите години. Възстановяването се дължи главно на износа, но вътрешното търсене също нараства, най-вече чрез големи инвестиции. Подобрените перспективи за растеж дадоха тласък на пазара на труда. Равнището на заетостта нарасна забележимо напоследък, макар трайната безработица да е все така висока. Инфлацията ускори темповете си в сравнение с миналата година, но се очаква да стане по-умерена съобразно динамиката на цените на стоките на световните пазари.

               (8)

               Въз основа на оценката на програмата за стабилност в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен. Средносрочната бюджетна стратегия на програмата за стабилност е до 2013 г. да се постигне средносрочната цел, определена като структурно равновесие, което да се поддържа през останалата част на периода на програмата за стабилност с оглед реализиране на структурни излишъци през 2013 г. и след това. До 2013 г. се очаква номиналното салдо на консолидирания държавен бюджет да достигне излишък, докато в краткосрочен план номиналният дефицит се очаква донякъде да се влоши поради въздействието на еднократните инвестиции в опазването на околната среда във връзка с въглеродните кредити. Предвидената в програмата за стабилност бюджетна консолидация ще се постигне чрез ограничаване нарастването на публичното потребление. В програмата за стабилност се предоставя известна информация относно мерките за постигане на целевото бюджетно салдо, а въз основа на досегашните данни по отношение на фискалните цели може да се сметне, че рискът в следващите години те да не бъдат постигнати е малък. По-специално, с предвидените реформи се цели повишаване на ефикасността в няколко области, например образованието и активните политики по заетостта. Следователно рисковете за бюджетните цели изглеждат до голяма степен балансирани. Въпреки това, при следващите бюджети ще бъде важно да се предоставят основните подробности за мерките за допълнително подобряване на ефикасността на публичните разходи, така че да се подкрепи изпълнението на програмата за стабилност.

               (9)

               Трайната безработица остава висока, а равнищата на безработица в отделните региони са доста разнородни и устойчиви. Въпреки че от 2009 г. насам финансирането на активните политики за заетостта значително се увеличи, то остава на едно от най-ниските нива в ЕС, в резултат на което само малък дял от безработните получават активна подкрепа. Естонският пазар на труда се характеризира със сравнителна гъвкавост, подсилена и от решението за отлагане до 2013 г. на увеличенията на помощите за безработни в кодекса на труда. Въпреки тази гъвкавост, в Естония задължителното облагане на трудовите доходи е сравнително високо, което може да има отрицателни последици за търсенето и предлагането на работна ръка. Проблемът е особено остър предвид високата безработица сред младите и нискоквалифицираните, които са изложени на риск от бедност. Реформите, предвиждащи намаляване на социалните осигуровки са насочени към действително важните проблеми, но е необходимо да се провеждат паралелно с укрепването на бюджета. Съществува потенциал за увеличаване на ефикасността чрез по-строго оценяване на финансовото състояние с оглед правото на помощ, така че средствата да се насочват по-целесъобразно към други форми на подкрепа.

               (10)

               Естония е на едно от първите места в ЕС по ресурсоемкост на икономиката си. Това се дължи отчасти на производствената структура, която е съсредоточена върху енергоемките отрасли и индустрии. Друг фактор е ниската енергийна ефективност на секторно ниво. В националната си програма за реформи Естония поставя национална цел за икономия на енергия за 2016 г. в размер на 9 % в сравнение с прогнозите (16 % до 2020 г. съгласно националната програма за реформи). Освен това се дава твърде малко информация за това как и кога ще бъдат прилагани мерките и какви са очакваните резултати. Следователно подобряването на енергийната ефективност следва да бъде засилено. Това вероятно ще има положително въздействие върху околната среда и сигурността на енергийните доставки, а също така ще способства за намаляване на инфлационния натиск и подобряване на конкурентоспособността по отношение на разходите.

               (11)

               Независимо от общо взето високия процент на завършилите висше образование, по-нататъшната реформа в образователната система на всички равнища може да спомогне за преодоляването на недостига на умения, прекалено големия брой училища и висши учебни заведения, и липсата на насоченост в професионалното обучение, в резултат на която е налице висок дял на хора без професионална квалификация. Като се имат предвид настоящите демографски тенденции, подобряването на качеството на човешкия капитал е важно за повишаването на потенциалния растеж в средносрочен план. По-специално фокусирането на висшето образование върху области от ключово значение за икономиката (например инженерни науки) би подкрепило протичащото в момента преструктуриране към засилване на експортната ориентираност. Осъществяването на образователната реформа ще допринесе също така за подобряване на ефикасността на публичния сектор, тъй като сегашната система на управление на образованието е твърде фрагментирана на местно равнище и това води едновременно до неефикасно субсидиране и нискокачествени услуги.

               (12)

               Естония пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Те включват мерки за повишаване на устойчивостта на публичните финанси, заетостта и конкурентоспособността. Във фискално отношение пактът се ангажира да постигне балансиран бюджет до 2013 г. и излишък през 2014 г., като включи изискване за балансиран бюджет на публичния сектор в закона за държавния бюджет, както и предприемането на първи стъпки в реформирането на специалните пенсионни схеми. С цел насърчаване на заетостта се предвиждат някои данъчни стимули. Мерките по отношение на конкурентоспособността са съсредоточени върху новаторството, висшето образование, и реформирането на обществените услуги. Ангажиментите по пакта отразяват приоритетите, залегнали в националната програма за реформи. По-нататъшни мерки за укрепване на политиките в областта на заетостта, както и за подобряване на ресурсната ефективност и на енергийния пазар ще повлияят благоприятно на посочените в пакта цели. Ангажиментите по пакта „Евро плюс“ са оценени и взети предвид в препоръките.

               (13)

               Комисията направи оценка на програмата за стабилност и националната програма за реформи, включително на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Естония, но също така и степента, в която те спазват правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите-членки. Комисията счита, че мерките за постигане на целта по отношение на бюджетното салдо следва да бъдат конкретизирани в следващите бюджети, както и че, въз основа на наличната информация, досегашните действия на естонските власти намаляват риска от непостигане на фискалните цели. Следва да се предприемат по-нататъшни стъпки за укрепването на политиките по заетостта и подобряването на стимулите за труд, за подобряването на човешкия капитал чрез широкомащабна реформа на образованието, както и за предоставяне на решения във връзка с ефикасното използване на ресурсите и енергийния пазар.

               (14)

               В контекста на настоящата оценка Съветът разгледа Програмата за стабилност на Естония за 2011 г. и становището му (3) е изразено по-специално в препоръката в точка 1 по-долу. Като взе предвид заключенията на Европейския съвет от 25 март 2011 г., Съветът разгледа националната програма за реформи на Естония.

         ПРЕПОРЪЧВА на Естония да предприеме следните действия през периода 2011—2012 г.:

               1.

               Да постигне структурен излишък най-късно до 2013 г., като в същото време дефицитът през 2012 г. се ограничи до най-много 2,1 % от БВП, като строго контролира разходите и подобри ефикасността на публичните разходи.

               2.

               Да предприеме стъпки за подкрепа на търсенето на работна ръка и да снижи риска от бедност чрез намаляване на данъчната и осигурителната тежест без въздействие върху бюджета, както и чрез подобряване на ефективността на активните политики за заетостта, включително чрез целеви мерки за младите хора и трайно безработните, особено в районите с висока безработица.

               3.

               Да осигури предоставянето на плануваните стимули за намаляване на енергоемкостта и подобряване на енергийната ефикасност на икономиката, насочени към строителството и транспортния сектор, включително чрез осигуряване на по-добро функциониране на пазара.

               4.

               При осъществяване на реформата на образователната система да даде приоритет на мерките за подобряване достъпа до предучилищното образование и да повиши качеството на и достъпа до предучилищното и професионалното образование. Да приближи образованието по-конкретно до нуждите на пазара на труда и да осигури възможности за учене през целия живот на нискоквалифицираните работници.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.

            За Съвета

            Председател

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат през 2011 г. с Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г. относно насоките за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 138, 26.5.2011 г., стр. 56).

      (3)  Предвидено в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97.