title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Италия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2015 г.

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 272/61

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно националната програма за реформи на Италия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2015 г.
   (2015/C 272/16)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)

               На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Италия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Италия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Италия за 2015 г.

               (4)

               На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Италия беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)

               На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Италия. В него се оценява напредъкът на Италия в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Италия съществуват прекомерни макроикономически дисбаланси, които изискват решителни политически действия и специфичен мониторинг. В частност, от основно значение е да се действа за преодоляване на първопричините за постоянно ниските равнища на производителност на труда и слабата конкурентоспособност и да се работи за трайно намаляване на държавния дълг. Особено голяма е необходимостта от действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за икономиката на Италия, а поради нейния мащаб — и за Икономическия и паричен съюз в по-широк план.

               (7)

               На 28 април 2015 г. Италия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               В настоящия момент за Италия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга за 2013—2015 г. На 27 февруари 2015 г. Комисията излезе с доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС, тъй като не се очакваше Италия да постигне достатъчен напредък по отношение на спазването на правилото за дълга през 2014—2015 г. Заключението от анализа беше, че критерият за дълга следва да се смята за изпълнен към онзи момент.

               (9)

               На 30 април 2015 г., след крайната дата за пролетната икономическа прогноза, италианският конституционен съд обяви за противоконституционно временното прекъсване на индексирането на по-високите пенсии за периода 2012—2013 г. На 18 май 2015 г. правителството прие постановление в отговор на съдебното решение и потвърди фискалните цели на програмата за стабилност. Предвид тази информация може да се счита, че заключенията от февруарския доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС продължават като цяло да са валидни на този етап. Точното въздействие на това съдебно решение върху бюджета ще зависи от начина, по който правителството ще го приведе в действие, което все още предстои да бъде изяснено. С оглед на новата информация е възможно на по-късен етап да се счете за основателно изготвянето на доклад съгласно член 126, параграф 3 от ДФЕС. При липсата на този нов елемент и до неговото по-нататъшно изясняване, на този етап заключенията от доклада от февруари могат да се считат за все още валидни.

               (10)

               В своята програма за стабилност Италия поиска временно отклонение от 0,4 процентни пункта от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната цел през 2016 г., за да се вземат под внимание важни структурни реформи, които ще имат положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Подробности за тези реформи са включени в националната програма за реформи на Италия за 2015 г. Областите на реформа, за които в програмата е посочено, че оказват въздействие върху устойчивостта на публичните финанси, включват: (i) държавната администрация и опростяването; (ii) стоковите пазари и пазарите на услуги; (iii) пазара на труда; (iv) гражданското правосъдие; (v) образованието; (vi) прехвърлянето на данъчната тежест; и (vii) прегледа на разходите като мярка за финансиране. Властите оценяват въздействието на реформите върху реалния БВП на 1,8 процентни пункта до 2020 г., което изглежда реалистично. Ако бъдат изпълнени изцяло и навреме, тези реформи ще имат положително въздействие върху устойчивостта на публичните финанси. При условие, че през 2015 г. правителството предприеме необходимите мерки, чрез които да компенсира по подходящ начин трайното въздействие от споменатото по-горе решение на Конституционния съд, за да гарантира, че: (i) Италия остава в рамките на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж; (ii) запазва се подходящ предпазен марж по отношение на референтната стойност на дефицита; и (iii) средносрочната бюджетна цел е достигната в рамките на четиригодишния период на програмата за стабилност. Понастоящем може да се каже, че Италия отговаря на условията за временно отклонение през 2016 г., при условие че изпълнява договорените реформи по подходящ начин, което ще бъде проследено в рамките на европейския семестър.

               (11)

               Програмата за стабилност за 2015 г. предвижда номиналният дефицит постепенно да се подобри до 2,6 % от БВП през 2015 г. и до 1,8 % от БВП през 2016 г. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да постигне средносрочната цел — балансирана бюджетна позиция в структурно изражение — до 2017 г. Според преизчисленото структурно салдо (6) обаче средносрочната бюджетна цел ще бъде достигната през 2018 г. Постигането на средносрочната бюджетна цел до 2017 г. изглежда подходящо, като се вземе предвид прилагането на клаузата за структурната реформа, както и ангажиментите, заложени в програмата за стабилност за 2015 г.

               (12)

               Предвижда се съотношението на държавния дълг към БВП да достигне своя връх през 2015 г. на ниво 132,5 % и постепенно да спадне до около 120,0 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен. Правителството все още предстои да уточни допълнителните съкращения на разходите, които ще му позволят да не прилага заложеното в законодателството увеличаване на ДДС през 2016 г.

               (13)

               Италия следва да подобри структурното си салдо с 0,25 % от БВП през 2015 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. прогнозираната структурна корекция към постигане на средносрочната цел от 0,3 % от БВП през 2015 г. е в съответствие със задълженията на Италия съгласно предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. През 2016 г. Италия следва да подобри структурното салдо с поне 0,1 % от БВП, като се вземе предвид позволеното отклонение въз основа на клаузата за структурни реформи. Въпреки това, при презумпцията за липса на промяна в политиката прогнозата на Комисията показва влошаване от 0,2 % от БВП, в резултат на което съществува риск от известно отклонение. Поради това ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Италия да не се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (14)

               Въпреки очаквания принос от амбициозната програма за приватизация, представена от италианските органи, към усилията за намаляване на дълга, което е основно предизвикателство за Италия, нейното изпълнение претърпя някои закъснения през 2014 г. В резултат на това приходите от приватизация през 2014 г. възлизаха на 0,2 % от БВП, което е по-малко спрямо целта от 0,7 % годишно.

               (15)

               През последната година Италия предприе значителни стъпки за облекчаване на данъчната тежест върху труда, която все пак остава висока. Броят и обхватът на фискалните разходи, по-специално намалените ставки на ДДС, все още са прекалено високи. По отношение на данъчното облагане на собствеността бе постигнат бавен напредък в кадастралната реформа, при която е особено необходимо да се преработят остарелите кадастрални оценки. Освен това не бяха предприети действия за преразглеждане на данъчното облагане, свързано с околната среда, и премахване на субсидиите, вредни за околната среда. Италия създаде Комисия по данъчното облагане, свързано с околната среда. Тези различни измерения са обхванати от закона, с който се делегират правомощия за провеждането на данъчна реформа, чието прилагане обаче беше забавено поради липсата на законодателни постановления. Въпреки някои действия в тази област, ефективността на данъчната система в Италия е застрашена и от постоянно ниското (и свързано с високи разходи) равнище на спазване на данъчното законодателство и високото ниво на укриване на данъци (което според правителството възлиза на 91 милиарда евро годишно или 5,6 % от БВП). Правителството представи мерки за гарантиране на точността на данъчните декларации, като тези мерки сега трябва въведени изцяло в действие.

               (16)

               Бяха предприети ограничени стъпки за трайно подобряване на ефикасността и качеството на публичните разходи на всички равнища на държавно управление. Определените в законодателството бюджетни икономии, включително на регионално и местно равнище, са по-ниски от предвиденото в националната програма за реформи за 2014 г. Фактът, че прегледът на разходите все още не е неразделна част от бюджетния процес, тежи върху неговата цялостна, дългосрочна ефективност. В управлението на средствата от ЕС продължава да има сериозни слабости, по-специално в южните региони на страната. В процес на изготвяне е национален стратегически план за пристанищата и логистиката, но бяха предприети само частични стъпки за подобряване на управлението на пристанищата и техните връзки с останалата част на страната.

               (17)

               Публичната администрация на Италия продължава да се характеризира със значителна неефективност, което влияе отрицателно върху бизнес средата и капацитета на страната да приложи ефективно реформите. Бяха положени и продължават да се полагат усилия за подобряване на институционалната рамка и на цялостното качество на публичната администрация. До края на 2015 г. се очаква приемането на амбициозна реформа на конституцията, насочена по-специално към изясняване на разделението на отговорностите между различните нива на държавно управление. Предстои всеобхватна реформа на публичната администрация, която да разгледа, наред с други въпроси, текучеството на персонала, мобилността и компенсациите. Въпреки че бяха предприети редица стъпки за насърчаване на прозрачността и засилване на националния орган за борба с корупцията, все още не е предприето преразглеждането на законодателството за давността — което се разглежда от други международни организации като стълб в борбата срещу корупцията в Италия. През последните години бяха предприети важни стъпки както за подобряване на достъпа до правосъдие, чрез преразглеждане на географското разпределение на съдилищата и създаване на специализирани съдилища, така и за намаляване на търсенето на правосъдие, чрез насърчаване на извънсъдебното уреждане на спорове. Продължителността на производствата продължава да бъде важен проблем, а предприетите реформи все още не са довели до резултат.

               (18)

               От края на 2008 г. съотношението на необслужваните заеми на италианския банков сектор рязко се увеличи, главно по отношение на експозициите на банките към предприятия. До този момент степента на уреждане на обезценени активи е твърде ниска, а тяхното обезвреждане е ограничено. Това отчасти се дължи на недостатъчното развитие на частния пазар в Италия на дългове на предприятия в несъстоятелност. В неотдавнашно законодателство беше обърнато внимание на слабостите в корпоративното управление на най-големите кооперативни банки (banche popolari), като същевременно през април 2015 г. беше постигнато споразумение между фондациите и италианските органи, целящо, наред с другото, намаляване на влиянието на фондациите в управлението на банките. Понастоящем малките кооперативни банки (banche di credito cooperativo) изготвят реформа на управлението с незадължителен характер, която впоследствие да бъде въведена чрез закон. Необходимо е по-нататъшно преструктуриране и консолидация в италианския банков сектор, за да се подобри ефективността на финансовото посредничество и да се подкрепи икономическото възстановяване.

               (19)

               През декември 2014 г. беше приет „Законът за работните места“ — многообхватен законодателен акт за делегиране на правомощия за провеждането на реформа на пазара на труда, който поддържа посоката на предишните реформи. В него се предвиждат по-специално промени в законодателството за защита на заетостта, в системата за обезщетения при безработица, в управлението и функционирането на активните и пасивните политики на пазара на труда и при равновесието между семейния и професионалния живот. Ефективното прилагане на този закон ще зависи най-вече от приемането на необходимите законодателни постановления за изпълнение. Те се отнасят до използването на схеми за допълнителни възнаграждения, преразглеждането на споразуменията с договорен характер, равновесието между професионалния и личния живот и засилване на активните политики на пазара на труда. Второто ниво на договаряне, което би могло да допринесе за по-доброто привеждане на заплатите в съответствие с производителността и да насърчи приемането на новаторски решения в предприятията, продължава да се прилага само в малка част от дружествата. Споразумението от януари 2014 г. за определяне на процедурите за измерване на представителността на профсъюзите в производствения сектор може да допринесе за насърчаване на второто ниво на договаряне, но то все още не е приведено в действие. Участието на пазара на труда на жените, при все че нараства, все още е сред най-ниските в Съюза. Освен това през третото тримесечие на 2014 г. младежката безработица достигна почти 43 %, а делът на младите хора на възраст между 15 и 24 години, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, е най-високият в Съюза. Някои от причините трябва да се търсят в образователната система, която продължава да постига резултати под средното за ЕС равнище и има относително висок процент на преждевременно напускащите училище. Едва 54,6 % от лицата на възраст 15—34 години, завършили първия и втория етап на висшето образование през последните три години, са трудово заети, в сравнение със средната за ЕС стойност от 78,6 %. В Италия се наблюдава едно от най-големите увеличения на равнището на бедност и социално изключване в Съюза, с особено въздействие за децата. Схемите за социално подпомагане са разпокъсани и неефективни при справянето с това предизвикателство, което води до съществена неефикасност на разходите.

               (20)

               Редица ограничения на конкуренцията все още възпрепятстват правилното функциониране на пазарите на стоки и услуги. Парламентът предстои да разгледа закон за преодоляване на някои пречки в редица сектори. Продължават да съществуват важни пречки в някои сектори, обхванати от закона (правни услуги и аптеки), както и в други сектори, включително местните обществени услуги, летищата и пристанищата, банковото дело и здравеопазването. Продължават да са налице значителни слабости в областта на обществените поръчки въпреки по-широкото използване на централизирано възлагане на обществени поръчки. Местните обществени услуги, при които са налице ясни признаци на неефективност, продължават да бъдат защитени от конкуренция и това има неблагоприятно въздействие върху публичните финанси. Само за малка част от обществените поръчки се използват открити тръжни процедури, а по-голямата част от договорите се осъществяват чрез вътрешно възлагане или други подобни процедури.

               (21)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Италия и го публикува в доклада от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Италия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Италия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу.

               (22)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (23)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1—6 по-долу.

               (24)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи също така анализ на икономическата политика в еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Италия също така следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Италия да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.

               Да постигне фискална корекция от най-малко 0,25 % от БВП към постигане на средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 0,1 % от БВП през 2016 г., като предприема необходимите структурни мерки както през 2015 г., така и през 2016 г., отчитайки допустимото отклонение за осъществяването на основни структурни реформи. Да направи необходимото прегледът на разходите да бъде неразделна част от бюджетния процес. Да изпълни бързо и детайлно програмата за приватизация и да използва извънредните печалби за по-нататъшен напредък за постигане на подходяща низходяща тенденция на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да въведе закона за даване на правомощия за провеждане на данъчната реформа до септември 2015 г., по-специално преразглеждането на данъчните разходи и кадастралните оценки, както и мерките за подобряване на спазването на данъчното законодателство.

               2.

               Да приеме планирания национален стратегически план за пристанищата и логистиката, по-специално да спомогне за насърчаване на интермодалния транспорт чрез подобряване на връзките. Да гарантира, че Агенцията за териториално сближаване е напълно оперативна, така че управлението на фондове на ЕС значително да се подобри.

               3.

               Да приеме и приложи неприетите закони, насочени към подобряване на институционалната рамка и модернизиране на публичната администрация. Да преразгледа законодателството за давността до средата на 2015 г. Да гарантира, че реформите, приети с цел повишаване на ефикасността на гражданското правосъдие, спомагат за намаляване на продължителността на производствата.

               4.

               Да въведе до края на 2015 г. задължителни мерки за преодоляване на оставащите слабости в корпоративното управление на банките, да осъществи договорената реформа на фондациите и да предприеме мерки за ускоряване на широкообхватно намаляване на необслужваните заеми.

               5.

               Да приеме законодателните постановления за създаването и използването на схеми за допълнителни възнаграждения, преразглеждането на споразуменията с договорен характер, равновесието между професионалния и личния живот и засилване на активните политики на пазара на труда. Да утвърди, след консултации със социалните партньори и съгласно националните практики, ефективна рамка за второто ниво на договаряне. Като част от усилията за борба с безработицата сред младите хора, да приеме и осъществи планираната реформа на образователната система и да разшири професионално ориентираното висше образование.

               6.

               Да изпълни програмата за опростяване за периода 2015—2017 г. с цел намаляване на административната и регулаторната тежест. Да приеме мерки за засилване на конкуренцията във всички сектори, обхванати от Закона за конкуренцията, и да предприеме решителни действия за премахване на все още съществуващите пречки. Да гарантира, че договорите за местни обществени услуги, които не отговарят на изискванията относно вътрешното възлагане на поръчки, са коригирани най-късно до края на 2015 г.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Италия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 57).

      (5)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (6)  Структурно салдо, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата за стабилност, следвайки общоприетата методология.

      (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (8)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.


title: Препоръка на Европейската централна банка от 29 ноември 2007 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta (ЕЦБ/2007/17)

text:
               15.12.2007

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 304/1

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

   от 29 ноември 2007 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta
   (ЕЦБ/2007/17)
   (2007/C 304/01)
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устав на ЕСЦБ“), и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на Еуросистемата се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               Съгласно член 1 от Решение 2007/504/EО на Съвета от 10 юли 2007 г., в съответствие с член 122, параграф 2 от Договора, относно приемането на единната валута от Малта на 1 януари 2008 г. (1), Малта отговаря вече на необходимите условия за приемане на еврото и дерогацията в полза на Малта, предвидена в член 4 от Акта за присъединяване от 2003 г., се отменя, считано от 1 януари 2008 г.

               (3)

               Съгласно член 20 от изменения Закон за Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta, който влиза в сила на 1 януари 2008 г., годишните финансови отчети на Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta се проверяват в съответствие с член 27 от Устава на ЕСЦБ.

               (4)

               Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta избра заедно PricewaterhouseCoopers и Ernst & Young за свои независими външни одитори за финансовата 2008 г.,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Препоръчва се назначаването заедно на PricewaterhouseCoopers и Ernst & Young за външни одитори на Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta за финансовата 2008 г.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 29 ноември 2007 година.

            Председател на ЕЦБ

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  ОВ L 186, 18.7.2007 г., стр. 32.


				|

		52013PC0709

			Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за предоставяне на взаимна помощ на Румъния /* COM/2013/0709 final - 2013/ () */

			   	ОБЯСНИТЕЛЕН
МЕМОРАНДУМ
1.
Въведение
След
съвместна
програма на
ЕС и МВФ за
предоставяне
на
средносрочна
финансова
помощ на
Румъния от
пролетта на
2009 г. до
пролетта на
2011 г., по време
на която бяха
отпуснати
5 млрд. евро
от
европейска
страна и 12,9 млрд.
евро от МВФ,
на 12 май 2011 г.
Съветът на
Европейския
съюз прие
решение
относно
последваща
превантивна
програма за
предоставяне
на
средносрочна
финансова
помощ от ЕС
за Румъния в
размер до
1,4 млрд. евро[1]. По
време на
втората
програма
(също съвместна
програма на
ЕС и МВФ) не
бяха
отпуснати
средства
нито от ЕС,
нито от МВФ,
предвид
нейния превантивен
характер.
На 4 юли
2013 г., с оглед на
продължаващите
рискове за
платежния
баланс на
Румъния,
румънските
власти
поискаха
трета
програма за
средносрочна
финансова
помощ от ЕС,
отново
съпътствана
от стендбай
споразумение
с МВФ. Очаква
се помощта от
ЕС и МВФ да е
превантивна,
като не се предвижда
реално
отпускане на
средства. На 9 юли
Икономическият
и финансов
комитет отговори
положително
на това
искане и
упълномощи
Комисията да
договори
нова съвместна
превантивна
програма на
ЕС и МВФ.
От 17 до 31 юли 2013 г.
службите на
Комисията и
представители
на МВФ
посетиха
Букурещ на
съвместна мисия
за водене на
преговори.
Постигнато бе
служебно
споразумение
за условията
и
съдържанието
на една нова
програма.
Тази нова
програма ще
продължи да
оказва
подкрепа на
икономическата
програма на
правителството,
някои от
целите на
която са
консолидиране
на
макроикономическата,
фискалната и
финансовата
стабилност,
повишаване на
устойчивостта
и на
потенциала
за
икономически
растеж,
увеличаване
на
административния
капацитет,
реформиране
на данъчната
администрация
и
подобряване
на
управлението
и контрола на
публичните
финанси.
Предвижда се
новата
програма да е
с
продължителност
от 24 месеца
и да се
състои от
превантивна
помощ от Европейския
съюз в размер
на 2 млрд.
евро и от МВФ
в размер на 1,75 млрд.
специални
права на
тираж (СПТ)
(около 2 млрд. евро) в
рамките
стендбай
споразумение.
Освен това
Световната
банка ще
продължи да
отпуска по-рано
договореното
финансиране
в размер на 891 млн.
евро, от
които 514 млн.
евро все още
предстои да
бъдат
изплатени.
2.
Макроикономическа
обстановка и
перспективи
Румъния
отбелязва
положителен
икономически
растеж от 2011 г.
насам. Според
последните
данни растежът
през 2013 г. ще
възлиза на
около 2 % —
малко по-висок
в сравнение с
предвидените
1,6 % в пролетната
прогноза на
Комисията.
Увеличеният
износ (дължащ
се главно на
автомобилната
промишленост
и на
услугите) и
добрата реколта
са основните
движещи сили
на растежа.
Тези
положителни
тенденции
обаче
прикриват
слабо
вътрешно
търсене, потребление
в застой и
намаляващи
инвестиции през
първата
половина на
2013 г.
В
бъдеще се
очаква
растежът
постепенно
да се засили
благодарение
на
извършените
структурни
реформи, подобреното
усвояване на
средствата
от ЕС и все
така силния
износ,
стимулиран
от възстановяването
на
европейската
икономика. В
случай на
средно добра
реколта, се
прогнозира
икономическият
растеж през
2014 г. да бъде
малко над 2 %.
Очаква се
вътрешното
търсене да
бъде
основният
двигател на
растежа, опиращо
се на
инвестициите
и
потреблението
на
домакинствата,
докато
нетният
износ се
предвижда да
има малък
отрицателен
принос, тъй
като се
очаква
вносът да
нарасне през
2014 г. поради
засилващото
се вътрешно
търсене.
Според
Хармонизирания
индекс на
потребителските
цени (ХИПЦ)
инфлацията в
Румъния е останала
висока в
периода 2009—2011 г.,
на стойност
около 6 %, но е
намаляла
през 2012 г. до
средна стойност
от 3,4 %.
Натискът за
покачване на
цените обаче
отново стана
по-осезаем
към края на
2012 г. и през
първата половина
на 2013 г. Очаква
се
инфлацията
да спадне
през втората
половина на
2013 г., благодарение
на рязък спад
в цените на
храните и обръщане
на базовите
ефекти, и да
остане под 3,5 % до
края на 2013 г.,
което е в
рамките на
целевия
диапазон на
централната
банка (2,5 % ± 1
процентен
пункт).
Очаква се
спадът да
продължи и
през 2014 г.
3.
Публични
финанси
Румъния
постигна
успешно
консолидиране
на своите
публични
финанси през
последните
години, като
намали бюджетния
си дефицит от
9 % от БВП през
2009 г. до малко под
3 % през 2012 г.
Благодарение
на това
постижение
на 21 юни 2013 г.
Съветът
отмени
процедурата
при
прекомерен
дефицит за
Румъния. Една
нова
програма ще
подпомогне
усилията на
правителството
за по-нататъшна
фискална
консолидация,
насочени към постигане
на
средносрочната
бюджетна цел
(СБЦ) на
Румъния от
структурен
бюджетен дефицит
в размер на 1 %
от БВП до 2015 г.
За 2013 г. властите
продължават
да се стремят
към целта по предишната
програма за
дефицит от 2,4 %
по ЕСС. През
2014 г. е
планирана
по-нататъшната
консолидация
в
съответствие
с изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж (ПСР). Има
изгледи
Румъния да
заложи цел за
дефицит от 2 %
по ЕСС в
съответствие
с
актуализацията
от 2013 г. на
конвергентната
си програма.
Мисията
за водене на
преговори от
юли постигна
съгласие за
корекция на
бюджета в средата
на годината,
която дава
възможност
за някои
промени в
приходите и
разходите,
като в същото
време
поддържа
общия целеви
бюджетен
дефицит за
2013 г. на 2,3 % в
парично
изражение и
на 2,4 % по ЕСС.
Ревизираният
бюджет
отчита
наличието на
по-ниски приходи
и занижени
национални
капиталови
инвестиции,
намалява
възможностите
за корекции,
свързани със
средства на
ЕС, както и
трансферите
към други
публични
административни
структури. Що
се отнася до
бюджета за
2014 г., властите
обмислят
начини за
увеличаване
на приходите,
основно чрез
разширяване
на основата.
По отношение
на разходите,
сериозна
трудност
представлява
постепенното
въвеждане на
Закона за
хармонизиране
на заплатите,
договорен в
рамките на
първата
програма.
Тъй
като
основната
част от
необходимата
фискална
консолидация
е постигната,
акцентът на
една нова
програма ще
бъде
поставен върху
подобряване
на
фискалното
управление.
Тя ще има за
цел да се
подобри фискалната
рамка, за да я
приведе в
съответствие
с
изискванията
на Фискалния
пакт, заедно
с редица
други
подобрения
на
съдържанието
на
фискалната
стратегия и
на прозрачността
на
бюджетните
процедури. Тя
ще наложи подобрения
в годишното и
средносрочното
капиталово
бюджетиране,
финализирането
на системата
за контрол на
поетите
задължения
(за да се
предотвратят
нови
просрочени
задължения),
както и
подобрения в
данъчната
администрация,
насочени към
по-ефикасно
събиране на
данъците.
4.
Развитие на
финансовите
пазари и
банковия
сектор
Условията
на
финансовите
пазари се
подобриха
значително
от лятото на
2012 г. насам на фона
на
повишаването
на
очакванията
за световните
пазари и в
резултат на
стабилизирането
на
политическата
ситуация в
страната към
края на
годината. В общи
линии те се
развиват
подобно на
сравними
икономики от
региона и се
задържат относително
благоприятни
през първата
половина на
2013 г.
Петгодишните
спредове на
суаповете за
кредитно
неизпълнение
по облигациите
за Румъния
спаднаха от
близо 500 базисни
пункта през
май 2012 г. до
равнище под 200
базисни пункта
в началото на
януари 2013 г. и
се движат малко
над 200 базисни
пункта от
края на юни
2013 г. След
отбелязване
на
съществени
загуби през
май 2012 г.,
индексът на
фондовата
борса BET се възстанови
до края на 2012 г.;
оттогава той
остава
колеблив, но после
се повиши
отново с
около 10 % до
началото на
септември
2013 г.
Независимо
от
възходящата
тенденция на
обезценените
активи (делът
на
необслужваните
заеми
достигна 20,3 %
през юни 2013 г.),
капитализацията
на банковия
сектор
остана на
успокоителни
равнища
(коефициентът
на
капиталова адекватност
се задържа на
14,7 % през юни).
Рисковете,
свързани с
увеличаването
на необслужваните
заеми, бяха
смекчени
посредством разумна
политика за
провизиране
срещу загуби
по заеми,
въпреки че
провизиите
продължиха
да оказват
натиск върху
рентабилността
(възвръщаемостта
на
собствения
капитал достигна
6 % през
първата
половина
на 2013 г. след
отбелязване
на загуби в
продължение
на 3 години).
Централната
банка
продължава
да следи
отблизо
банките със
собственици
от периферните
държави на
еврозоната,
които запазиха
достатъчни
капиталови
буфери. Разпространението
на ефектите
от кризата в Кипър
бе смекчено
благодарение
на споразумението
за
прехвърляне
на местната
депозитна
база на
румънския
клон на Bank of Cyprus
към Marfin Bank —
дъщерното
предприятие
на Laiki Group, на
процеса на
намаляване
на
задлъжнялостта
на
чуждестранните
банки и
намаляване на
финансирането
от банките —
майки (-14.6 % от
декември 2012 г.).
Макар и
ефектите да
са в
съответствие
с промените в
ситуацията в
региона и
като цяло да
са
направлявани
методично, те
продължат да
изискват
специално
внимание от
страна на
надзорния
орган.
5.
Платежен
баланс и
условия за
предоставяне
на външно
финансиране
Очаква
се Румъния да
запази пълен
достъп до
пазарите на
държавни
дългови
инструменти
през
разглеждания
програмен
период (24
месеца),
освен в случай
на
неблагоприятни
промени във
външната среда.
Спредовете
на суаповете
за кредитно
неизпълнение
достигнаха
най-ниските
си нива от 2010 г.
насам. Очаква
се дефицитът
по текущата
сметка да
намалее от
около 4 % от
БВП през 2012 г.
до около 2 %
през 2013 г.,
главно
благодарение
на спад на
търговския
дефицит.
Съгласно
основния
сценарий не
би следвало
да се стигне
до недостиг
на държавно
или на външно
финансиране
през
следващите
две години.
Въпреки това
Румъния
продължава
да бъде
уязвима по
отношение на
колебанията
на обменните
курсове и
нестабилността
на
международните
движения на
капитали.
Съгласно
неблагоприятния
сценарий може
да се стигне
до
затруднения
при
финансирането
на текущата
сметка, а
достъпът до
пазара на държавни
дългови
инструменти
би могъл да
бъде
възпрепятстван.
В такъв
случай
първата линия
на защита ще
бъде
държавният
паричен
резерв (който
покрива
нуждите от
финансиране
за период от
6 месеца) и в
по-малка
степен международните
резерви на
Националната
банка на
Румъния. Ако
Румъния се
натъкне на
продължителни
и остри
финансови
затруднения,
превантивната
програма би
могла да бъде
задействана
и наличните
средства (в
размер на 2
млрд. евро от
ЕС, изплатими
в два транша
в размер на 1
млрд. евро, и
до 2 млрд. евро
по стендбай
споразумението
с МВФ) ще
позволят да
бъдат
посрещнати
държавните
финансови и
бюджетни
задължения.
Една нова
програма ще
внесе и
успокоение
на
финансовите
пазари, че
Румъния е
поела
ангажимент
за амбициозна
програма за
икономически
реформи.
6.
Подкрепата
на ЕС чрез
механизма за
подкрепа на
платежния
баланс е част
от международна
инициатива
Предвид
продължаващата
уязвимост и
рискове за
платежния
баланс на
Румъния и при
условие, че е
налице
ангажимент
на властите
за прилагане
на програма
за фискални,
финансови и
структурни
промени, на
3 октомври
2013 г.
Комисията,
след
допитване до
Икономическия
и финансов
комитет,
препоръчва
на Съвета да
приеме
решение за
предоставяне
на
допълнителна
взаимна
помощ на Румъния,
както е
предвидено в
член 143 от
Договора
(ДФЕС).
Румънското
правителство
ще изпълнява
икономическата
си програма с
оглед преодоляване
на
оставащите
слабости в системата
и намаляване
на
продължаващите
заплахи пред
устойчивостта
на платежния
баланс на
страната и ще
развива
необходимия
капацитет за
проектиране
и водене на
икономическа
политика без
международна
подкрепа.
Освен
това
Комисията,
след
допитване до
Икономическия
и финансов
комитет,
предлага на
Съвета да
приеме
решение за
предоставяне
на Румъния на
превантивна
средносрочна
финансова
помощ от ЕС в
размер до
2 млрд. евро в
подкрепа на
устойчивостта
на платежния
баланс на
страната. До
30 септември
2015 г. може да се
поиска
задействане
на
превантивната
финансова
помощ от
Съюза и на
плащанията.
7.
Основно
съдържание
на новата
програма
Новата
превантивна
финансова
помощ оказва
подкрепа на
икономическата
програма на
правителството,
която има за
цел, наред с другото,
да
консолидира
макроикономическата,
фискалната и
финансовата
стабилност,
да повиши
устойчивостта
и потенциала
за
икономически
растеж, да
увеличи
административния
капацитет, да
реформира
данъчната
администрация
и да подобри
управлението
и контрола на
публичните
финанси.
Конкретните
изисквания
по отношение
на
икономическата
политика ще
бъдат формулирани
в меморандум
за
разбирателство,
който ще бъде
сключен
между
Комисията и
румънските
власти. Той
ще запази
достиженията
от
предишните
две програми
и ще включи
неизпълнените
условия от
втората програма.
А:
Фискална
консолидация
След
коригирането
на
прекомерния
си дефицит,
от Румъния се
очаква да
намали
структурното
салдо на
бюджета си в
съответствие
с изисквания
на ПСР,
докато
достигне
средносрочната
си цел за
структурен
дефицит на консолидирания
държавен бюджет
от 1 % от БВП до
2015 г. и го
задържи на
това равнище.
Освен това с
програмата
ще продължат
усилията да
се
предотврати
натрупването
на
просрочени
задължения
на сектора на
държавното
управление,
както на
централно,
така и на
местно
равнище на
държавното
управление.
Разходите за
заплати в
публичния
сектор ще
трябва да
останат
устойчиви,
като се
ограничи
растежът на
заплатите, както
и нивата на
заетост в
публичния
сектор.
Б:
Фискално
управление и
структурна
фискална
реформа
С цел да
се затвърди
фискалната
консолидация,
програмата
ще включва
по-нататъшно
укрепване на
рамката на
фискалното
управление. В
това
отношение от
решаващо
значение е
прилагането
на фискалния
пакт, а
подобренията
в
многогодишното
бюджетно
планиране ще
осигурят
по-устойчива
фискална политика.
Правителството
ще получи
подкрепа под
формата на
широкомащабна
техническа
помощ, предоставяна
от МВФ и
Световната
банка в областта
на
управлението
и контрола на
публичните
финанси.
Прилагането
на система за
контрол на
поетите
задължения,
която ще бъде
разгърната в
няколко
стъпки, ще
помогне да се
осигури
намаляването
и контрола на
просрочените
задължения. В
сектора на
здравеопазването
бюджетните
механизми за
контрол ще
бъдат
засилени
чрез
подобряване
на рамките за
докладване и
мониторинг,
по-специално
по отношение
на разходите
за болници и
фармацевтични
продукти,
така че да се
избегне ново
натрупване
на
просрочени
задължения.
Ще бъде
подобрено
степенуването
на приоритетите
в публичните
инвестиции,
за да се
увеличи
потенциалът
за растеж на
страната.
В:
Управление
на публичния
дълг
Властите
ще
предприемат
необходимите
стъпки за
подобряване
на
управлението
на публичния
дълг с оглед
да се намалят
разходите за
финансиране
и рисковете и
да се увеличи
средният
срок до падеж
на държавния
дълг.
Г:
Регулиране и
надзор на
финансовия
сектор
Във
финансовия
сектор
властите ще
продължат да
усъвършенстват
рамката за
оздравяване
на банките и
законодателството
относно
фонда за
гарантиране
на
депозитите
чрез
изменение на
наредби на
Министерски
съвет GO 39/1996 GEO 99/2006. За
да се ускори
процесът по
изчистване
на баланса,
Националната
банка на
Румъния (НБР)
изясни
разпоредбите,
приложими за
отписване на
заеми от
румънската
асоциация на
банките, и ще
изготви
цялостен
анализ на качеството
на активите в
банковия
сектор. С цел
по-нататъшно
развитие на
капиталовите
пазари и
разнообразяване
на
източниците
на
финансиране
на банките,
властите ще
изменят
законодателството
относно
обезпечените
облигации.
Запазването
на кредитната
дисциплина и
предотвратяването
на моралния
риск при
длъжниците
съществено
допринася за
укрепването
на
финансовата
стабилност.
Правителството
следователно
ще продължи
да се въздържа
от приемане
на
законодателни
инициативи
(като закона
за личната
неплатежоспособност)
и от
насърчаване
на такива разпоредби
в закона за
събиране на
вземанията,
които биха
навредили на
кредитната
дисциплина.
Властите ще
проведат
обширни
консултации
с всички
заинтересовани
лица, като
вземат предвид
и оценката на
въздействието,
финализирана
от НБР, във
връзка с
новите
разпоредби
относно
несправедливите
клаузи в
Закона за прилагането
на
Гражданския
процесуален
кодекс и ще
гарантират,
че съдебните
дела, свързани
с такива
несправедливи
клаузи, се разглеждат
от по-висши
съдебни
инстанции или
от
един-единствен
специализиран
съд и ще предприемат
всички
необходими
мерки да
осигурят
последователното
прилагане на
посочените
разпоредби.
За да се
засили
надзорът върху
небанковия
финансов
пазар и да се
увеличи
защитата на
потребителите,
властите ще
осигурят
изменението
на
законодателството
относно
интегрирания
финансов
небанков
регулатор —
органа за
финансов
надзор — с цел
то да бъде
приведено в
съответствие
с добрите международни
практики.
Д:
Структурни
реформи
Структурните
реформи са
насочени към
подобряване
на
функционирането
на пазара, към
повишаване
на
устойчивостта
на външни
сътресения и
засилване на
потенциала
за дългосрочен
растеж на
Румъния.
Плановете за
структурните
реформи в
новата
програма са
част от
по-общите
действия,
заложени в
националната
програма за
реформи на
Румъния и включени
в
специфичните
за отделните
държави
препоръки,
отправени
към Румъния в
контекста на европейския
семестър.
Преструктурирането
на
държавните
предприятия,
включително
приватизацията,
ще бъде
ускорено, за
да се намалят
рисковете за
дефицита на
консолидирания
държавен
бюджет,
произтичащи
от
натрупаните
просрочени
задължения и
оперативните
загуби, като
същевременно
се увеличава
финансовата
жизнеспособност
на повечето
дейности на
тези
дружества.
Властите ще
предприемат
мерки за
укрепване на
управлението
на държавните
предприятия,
включително
на тези от
финансовия
сектор.
В
енергийния
сектор ще
бъдат
изпълнени незавършените
мерки,
договорени в
рамките на
предходните
две програми,
сред които е
и прилагането
на пътните
карти за
либерализация
на пазара на
газ и
електроенергия.
Друг
важен стълб
от дневния
ред на
програмата
за
структурни
реформи е
подобряването
на бизнес
средата и
улесняването
на достъпа до
финансиране
за малките и
средните предприятия.
Програмата
има за цел да
намали
административната
тежест за
малките и средните
предприятия,
да улесни
достъпа им до
банков и
собствен
капитал, да
намали правната
несигурност
чрез
оптимизиране
на регистрирането
на земята и
собствеността
и
подпомагане
на малките и
средните
предприятия,
когато
развиват
дейност в
чужбина.
Освен това
програмата
подпомага
нормативната
уредба на
рамката на
правата
върху интелектуалната
собственост,
по-специално
по отношение
на патентите,
с оглед
привличане на
преки
чуждестранни
инвестиции в
научноизследователските
и
иновационните
дейности.
В
областта на
пазарите на
труда
програмата
подкрепя
завършването
на
пенсионната
реформа от 2010 г.
чрез
изравняване
на
пенсионната
възраст за
мъжете и
жените.
В
допълнение
към
описаните
по-горе
широки области
на мерки за
подобряване
на ефективността
на
публичната администрация
в области от
ключово
значение за
изпълнението
на
програмата,
румънските
власти ще
бъдат
приканени да
докладват на
всеки шест
месеца пред
Икономическия
и финансов
комитет и
Комитета за
икономическа
политика за
постигнатия
напредък в тази
област.
Е:
Парична
политика
Паричната
политика ще
продължи да
бъде насочена
към
поддържане
на ценова
стабилност с
оглед
задържане на
инфлацията в
заложените
от
Националната
банка на
Румъния граници
(2,5 % ± 1
процентен
пункт).
Препоръка
за
РЕШЕНИЕ
НА СЪВЕТА
за
предоставяне
на взаимна
помощ на
Румъния
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 143 от него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия,
представена
след
консултация
с Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       От
2009 г. насам
Румъния
прилага
широкомащабна
програма за
реформи. В
хода на две
програми,
насочени към
платежния
баланс,
Румъния до
голяма
степен
коригира
своите
външни макроикономически
дисбаланси и
процедурата
при
прекомерен
дефицит бе
отменена от
Съвета на 21
юни 2013 г.
Фискалната консолидация
следва да
бъде
продължена в съответствие
с
изискванията
на Пакта за стабилност
и растеж с
цел
постигане на
средносрочната
цел през 2015 г.
Правителството
възстанови
пълния си
достъп до
финансиране
от
капиталовите
пазари, а
обменният курс
от средата на
2009 г. насам е
като цяло
стабилен.
(2)       Макроикономическата
и
финансовата
стабилност
следва да
бъде
консолидирана
чрез водене
на
предпазлива
политика.
Структурните
реформи,
които бяха
предприети в
рамките на
предишните
програми,
следва да продължат
да се
прилагат и,
при
необходимост,
да бъдат
разширени с
цел
преодоляване
на слабостите
и укрепване
на основата
за бъдещия
растеж и
преодоляване
на
изоставането
на
икономиката.
(3)       Съветът
ще извършва
периодичен
преглед на
икономическата
политика на
Румъния, по-специално
в контекста
на ежегодния
преглед на
актуализираната
конвергентна
програма на
страната и на
изпълнението
на националната
програма за
реформи,
както и на
периодичния
преглед на
постигнатия
напредък в
контекста на
конвергентния
доклад.
(4)       Въпреки
че според
основния
макроикономически
сценарий на
икономическата
програма
общите
брутни
финансови
нужди до края
на 2015 г. са
напълно
покрити, а
правителството
продължава
да има достъп
до
финансиране
от
капиталовите
пазари,
рисковете
около основния
сценарий са
фактори,
които
обосновават
искането на
Румъния за
финансова
помощ с
превантивен
характер в
качеството
на последваща
помощ на
предоставената
по силата на
решения 2009/458/EО[2] и 2011/289/ЕС
на Съвета[3].
(5)       Румънските
власти
поискаха
финансова помощ
от Съюза и от
други
международни
финансови
институции в
подкрепа на
устойчивостта
на платежния
баланс и с
оглед
запазването
на разумно
равнище на
валутните
резерви дори
в случай на
неблагоприятни
икономически
събития.
(6)       Въпреки
подобренията
в текущата ѝ
сметка, Румъния
продължава
да бъде
уязвима по
отношение на
колебанията
на обменните
курсове и
нестабилността
на
международните
движения на
капитали.
Съгласно
неблагоприятния
сценарий,
характеризиращ
се с намаляване
на текущата
висока
ликвидност, е
възможно да
възникнат
ситуации, при
които
разходите за
финансиране
за Румъния да
се увеличат и
при това
съвсем
внезапно. Освен
това
неблагоприятни
събития в
еврозоната
биха могли да
предизвикат
нов натиск
върху банковия
сектор.
Оставащите
слабости
оправдават
предоставянето
на взаимна
помощ от Съюза,
ПРИЕ
НАСТОЯЩОТО
РЕШЕНИЕ:
Член
единствен
Съюзът
предоставя
взаимна
помощ на
Румъния.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
ОЦЕНКА
НА
ВЪЗДЕЙСТВИЕТО
ВЪРХУ
БЮДЖЕТА
(вж.
член 16 от
Вътрешния
правилник)
ОБЛАСТ
НА ПОЛИТИКА:
ДЯЛ 01 —
ИКОНОМИЧЕСКИ
И ФИНАНСОВИ
ВЪПРОСИ
ДЕЙНОСТ:
ФИНАНСОВИ
ОПЕРАЦИИ И
ИНСТРУМЕНТИ
1.           НАИМЕНОВАНИЕ
НА
ПРЕДЛОЖЕНИЕТО,
БЮДЖЕТЕН РЕД
И ДЯЛ
Предложение
за решение на
Съвета за
предоставяне
на Румъния на
превантивна
средносрочна
финансова
помощ от ЕС
във връзка с
препоръката
за решение на
Съвета за
предоставяне
на взаимна
помощ на
Румъния.
01 04 01 01 —
Гаранция на
Европейския
съюз за заеми
от ЕС, отпуснати
в подкрепа на
платежния
баланс
2.           ПРАВНО
ОСНОВАНИЕ:
Чл. 143
ДФЕС,
Регламент
№ 332/2002 на
Съвета.
3.           ОБЩИ
ДАННИ ЗА
ФИНАНСОВАТА
ГОДИНА (В
ЕВРО)
Тази
позиция
представлява
структурата
за
гаранцията,
предоставена
от
Европейския
съюз. Тя ще
позволи на
Комисията да
обслужва
дълга
(главница, лихви
и други
разходи), ако
длъжникът
(Румъния) не
изпълни
задължението
си.
Символичният
запис („p.m.“),
отразяващ
бюджетната
гаранция, ще
бъде
използван
само в случай
на искане за
реално
задействане
на тази гаранция.
При нормални
обстоятелства
не се очаква
искане за
задействане
на
бюджетната
гаранция.
3а —
текуща
година
Не се
прилага
   ||   || CA
 Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет) ||   ||
 Трансфери ||   ||
 Допълнителни бюджетни кредити ||   ||
 Общо бюджетни кредити ||   ||
 Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма ||   ||
 Налично салдо ||   ||
 Сума за предложената мярка ||   ||
3б —
преноси
Не се
прилага
   ||   || CA
 Преноси ||   ||
 Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма ||   ||
 Налично салдо ||   ||
 Сума за предложената мярка ||   ||
3в —
следваща
финансова
година
Не се
прилага
   ||   || CA
 Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет) ||   || символичен запис (p.m.)
 Трансфери ||   ||
 Допълнителни бюджетни кредити ||   ||
 Общо бюджетни кредити ||   ||
 Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма ||   ||
 Налично салдо ||   ||
 Сума за предложената мярка ||   || символичен запис (p.m.)
4.           ОПИСАНИЕ
НА МЯРКАТА
Ако бъде
задействана,
превантивната
средносрочна
финансова
помощ от ЕС
за Румъния ще
бъде под
формата на
заем от ЕС
(който ще бъде
финансиран от
заемaни от ЕС
средства на
международните
капиталови
пазари или от
финансови
институции) в
размер до
2 млрд. евро.
Тя ще бъде предоставена
в контекста
на
международен
финансов
пакет, и
по-специално
на заем от МВФ
в размер на
1,75 млрд. специални
права на
тираж (СПТ)
(около 2 млрд.
евро в
рамките на стендбай
споразумение).
Световната
банка предостави
на
разположение
1 млрд. евро в
рамките на
заем за
развитие с
вариант за
отсрочено
усвояване.
Освен това
Световната
банка ще
продължи да
отпуска
по-рано
договореното
финансиране
в размер на 891
млн. евро, от
които 514 млн.
евро все още
предстои да
бъдат изплатени.
Превантивната
средносрочна
финансова
помощ от ЕС
за Румъния е
предназначена
да отговори
на
оставащите
рискове, свързани
с
устойчивостта
на платежния
баланс на
Румъния; дори
и дефицитът
по текущата
сметка да е
безспорно
намалял,
колебливото
движение на
капиталите
потоци носи рискове
за неговото
финансиране.
Превантивната
помощ също
продължава
да оказва подкрепа
на
икономическата
програма на
правителството,
някои от
целите на
която са
консолидиране
на
макроикономическата,
фискалната и
финансовата
стабилност,
увеличаване
на административния
капацитет,
реформиране
на данъчната
администрация,
подобряване
на управлението
и контрола на
публичните
финанси и
повишаване
на
устойчивостта
и на
потенциала за
икономически
растеж на
румънската
икономика.
Накрая,
управляваната
от Комисията съвместно
с
Икономическия
и финансов
комитет
помощ е начин
да се насърчи
икономическата
политика на
Румъния да е
в съответствие
с инициативите
на страната в
контекста на
ЕС и с препоръките
на Съвета,
по-специално
по отношение
на
изпълнението
на
националната
програма за
реформи и
конвергентната
програма.
Средствата,
които ЕС ще
поиска от
капиталовите
пазари или
финансовите
институции с оглед
удължаване
на заема за
Румъния, ако
страната
поиска това и
ако искането
ѝ получи
положителната
оценка на
Комисията и
Икономическия
и финансов
комитет, са
обезпечени с
гаранция от
ЕС. Заемът се
набира на капиталовите
пазари или от
финансови
институции.
Максималният
размер на
главницата
на заема,
който ще бъде
предоставен
на Румъния,
възлиза на 2
млрд. евро.
Структурата
на
гаранцията,
предоставена
от
Европейския
съюз, ще
позволи на
Комисията да
обслужва
дълга, ако
Румъния не
изпълни
задължението
си.
За да
изпълни
задълженията
си, Комисията
може да
използва
своите
налични
средства за временно
обслужване
на дълга. В
такъв случай
ще се прилага
член 12 от
Регламент
(ЕО, Евратом)
№ 1150/2000 на
Съвета от
22 май 2000 г. за
прилагане на
Решение 2007/436/ЕО,
Евратом
относно
системата за
собствени
ресурси на
Общностите
(ОВ L 130, 31.5.2000 г.,
стр. 1).
5.           ВЪЗПРИЕТ
МЕТОД НА
ИЗЧИСЛЕНИЕ
Не се
прилага.
6.           ГРАФИК
НА
ПЛАЩАНИЯТА (В
ЕВРО)
Не се
прилага.
 Бюджетен ред || Бюджетни кредити || Плащания
   ||   ||   || Година n || Година n+1 || Година n+2 || Година n+3 || Следващи финансови години
   || Година n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Година n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Година n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Година n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Общо ||   ||   ||   ||   ||   ||
[1]               Първата
програма бе
обхваната от
Решение 2009/459/ЕО
на Съвета, а
втората
програма — от
Решение 2011/288/ЕС
на Съвета.
[2]               ОВ L 150, 13.6.2009 г.,
стр. 6.
[3]               ОВ L 132, 12.5.2011 г.,
стр. 28.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година относно Националната програма за реформи на Австрия за 2011 г. съдържаща становището на Съвета относно актуализираната Програма за стабилност на Австрия за периода 2011—2014 г.

text:
               16.7.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 210/8

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2011 година
   относно Националната програма за реформи на Австрия за 2011 г. съдържаща становището на Съвета относно актуализираната Програма за стабилност на Австрия за периода 2011—2014 г.
   2011/C 210/03
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   Като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическата политика (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, която ще бъде съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическата политика на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиката на държавите-членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта.

               (3)

               На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“.

               (4)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Съветът поиска от държавите-членки да отразят тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в техните програми за стабилност или програми за конвергенция и в националните програми за реформи.

               (5)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в техните програми за стабилност или програми за конвергенция и в националните им програми за реформи.

               (6)

               На 27 април 2011 г. Австрия представи актуализацията от 2011 г. на своята Програма за стабилност, която обхваща периода 2011—2014 г., а на 2 май 2011 г. — своята Национална програма за реформи за 2011 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (7)

               Австрийската икономика навлезе в кризата на надеждна основа, без да има белези за сериозни дисбаланси или изкривявания в периода преди настъпването ѝ. Въпреки това, финансовата и икономическа криза доведе икономиката до най-тежката ѝ рецесия от десетилетия. Като цяло реалният БВП намаля с почти 4 % през 2009 г. В резултат на кризата заетостта спадна с около 1 % през 2009 г., в резултат на което нивото на безработица нарасна до 4,8 % (спрямо 3,8 % за предходната година). Кризата прекъсна непрестанния до този момент ръст в излишъка по текущата сметка. Икономическата и финансова криза се отрази неблагоприятно на публичните финанси. Вследствие приемането на пакетите от мерки за стимулиране на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори бюджетният дефицит достигна 4,1 % и 4,6 % от БВП съответно през 2009 г. и 2010 г. Публичният дълг нарасна до 69,6 % и 72,3 % от БВП съответно през 2009 г. и 2010 г. Тъй като повечето от мерките за стимулиране на икономиката бяха с траен характер, веднага след подобряването на икономическите условия се появи необходимост от фискална консолидация. Пакет от мерки за консолидация, възлизащ на близо 1 % от БВП, бе приет в Закона за бюджета за 2011 г. От третото тримесечие на 2009 г. икономиката бележи постоянно възстановяване от кризата въз основа на нарасналото външно търсене, и по-специално на по-интензивната икономическа активност на Германия. Като цяло реалният растеж на БВП достигна 2 % през 2010 г.

               (8)

               Въз основа на оценката на актуализираната програма за стабилност в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата е възможен и твърде оптимистичен към края на периода на програмата за стабилност. Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия, представена в последната актуализация на програмата за стабилност, е постепенното намаляване на бюджетния дефицит — от 4,6 % от БВП през 2010 г. до 2,4 % от БВП през 2014 г., главно чрез ограничаване на разходите. Налице е главно риск от неизпълнение на поставените цели поради липса на конкретизирани мерки в подкрепа на плана за консолидация на поднационално равнище и факта, че някои от предприетите на федерално равнище мерки няма да доведат до планираните икономии — например предвижданите постъпления вследствие кампанията срещу данъчните измами изглеждат много несигурни. От друга страна, евентуално положително влияние върху риска може да окаже многогодишната разходна рамка, въведена за федералното правителство през 2009 г., която изглежда допринесе за повече предвидимост в бюджетния процес в средносрочен план, макар и само на федерално равнище. Програмата за стабилност предвижда нарастване на съотношението на дълга към БВП - от 72,3 % през 2010 г. до 75,5 % през 2013 г., преди спад до 75,1 % през 2014 г. Тази прогноза обаче крие известни рискове, свързани с нарастващата задлъжнялост на държавните предприятия, класифицирани извън сектор „Държавно управление“, и възможните допълнителни тежести, произтичащи от мерките в подкрепа на банковия сектор. Едновременно с това обаче съотношението на дълга би могло да се окаже по-ниско, тъй като е вероятно банките, получили публична помощ по време на кризата, да я възстановят преди сроковете, приети в програмата за стабилност.

               (9)

               Според програмата за стабилност бюджетният дефицит се очаква да спадне под референтната стойност от 3 % през 2013 г., което е в рамките на определения от Съвета краен срок. Въпреки това средногодишното фискално усилие от 0,35 % от БВП, предвидено в програмата за стабилност за периода 2011—2013 г., е далеч под равнището от 0,75 % от БВП, което Съветът поиска от Австрия. Съгласно последната оценка на Комисията, рисковете по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са средно високи.

               (10)

               Въпреки въведения от Австрия развит Национален пакт за стабилност по-нататъшните реформи на фискалните взаимоотношения между отделните равнища на държавно управление биха довели до значителни икономии, укрепване на фискалната консолидация и освобождаване на ресурси за стимулиращи растежа инвестиции в области като научноизследователската и развойна дейност и образованието. Налице е широко съгласие, че настоящите отношения са сложни: не само че приходите от повечето данъци се разпределят съгласно фиксирани ставки между отделните териториални единици, но и в много сфери процесът на вземане на решение е разделен между различни равнища на властта. За редица дейности отговорностите по набиране и разходване на средства не са съсредоточени в едно и също ниво на управление. Здравеопазването и образованието са добре известни примери за липсата на ефективност, произтичаща от настоящата форма на тези финансови взаимоотношения.

               (11)

               Средната данъчна ставка в Австрия е сред най-високите в ЕС. В сравнение с други страни от ЕС вноските за социална сигурност на заетите лица са много високи. Намаляването на осигурителните вноски за безработица на нископлатените работници през 2008 г. и реформата в подоходното облагане през 2009 г. спомогнаха за намаляване на данъчната тежест, но не предотвратиха лекото покачване на данъчната ставка както за лицата с ниски, така и за тези със средни доходи в сравнение със ставките от началото на десетилетието. Този размер се отразява отрицателно върху заетостта, по-специално при нископлатените и нискоквалифицираните работници.

               (12)

               Равнището на заетост при по-възрастните работници в Австрия е все още доста под средното за ЕС въпреки рязкото му покачване през последното десетилетие. Все още са широко разпространени схемите за ранно пенсиониране и за получаване на пенсия за инвалидност. Общо 72 % от всички новоотпуснати пенсии през 2010 г. са били предоставени преди достигане на нормативно установената пенсионна възраст. Друг фактор, допринасящ за ниското равнище на заетост при по-възрастните работници, е все още относително ниската нормативно установена пенсионна възраст при жените (60 години). Предвид демографските тенденции в Австрия увеличаването на реалната възраст за пенсиониране и подобряването на условията, позволяващи на по-възрастните работници да останат по-дълго на пазара на труда, са от значение едновременно за гарантиране на устойчивостта на публичните финанси и за увеличаване на предлагането на работна ръка, спрямо която очакванията са, че ще започне да намалява от 2020 г.

               (13)

               Равнището на заетост при жените в Австрия е относително високо и е свързано с едно от най-високите равнища на заетост на непълно работно време. Работните места на жените са съсредоточени основно в нископлатените сектори на заетост. Тази особеност води до различие от 25,4 % в заплащането между двата пола, което е второто по размер в ЕС и е един от факторите, водещи до сравнително висок риск от бедност при жените. Една от причините жените да избират непълното работно време е неравномерното разпределение на грижата за децата и възрастните и недостигът на услуги за детски и дълготрайни грижи.

               (14)

               Образователната система се характеризира с „ранно насочване“, при което учениците трябва да решат на 10 години какво ще учат в бъдеще с малко възможности за промяна на профила впоследствие, и широко разпространено полудневно образование. Това може да доведе до не най-добри резултати в образованието на децата от уязвими групи, по-специално тези с мигрантски произход. Ранното насочване до голяма степен предопределя бъдещия профил на обучение, което затруднява достъпа до по-високи равнища на образоване на по-късен етап. Осигуряването на общообразователно училище за всички деца на възраст между 10 и 14 години ще допринесе за изравняване на възможностите в образователната система и за намаляване на процента на прекъсналите образованието си.

               (15)

               Не е достатъчно развита конкуренцията в отрасъла на услугите, по-конкретно в мрежови отрасли като далекосъобщенията, транспорта, обществените услуги, както и в търговията на дребно и сектора на професионалните услуги. Производителността нараства бавно и структурата на пазара не засилва покупателната способност и потребителското търсене. Насърчаването на конкуренцията чрез улесняване на достъпа до пазара, намаляването на нормативната уредба относно упражняването на различни професии и осигуряването на конкурентно ценообразуване биха осигурили на потребителите по-голям избор и възможности. Австрия отбелязва сериозно изоставане в транспонирането на Директивата за услугите, а преодоляването на този проблем може да допринесе за стимулиране на растежа. По-специално все още не е приет „хоризонтален законов акт“ — федерален закон, с който да се приложат основните принципи на директивата.

               (16)

               Австрия пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Те се отнасят до три от четирите области на пакта. Във фискалната сфера мерките са насочени към необходимото увеличаване на реалната пенсионна възраст, както и към по-ефективен контрол върху публичните разходи на различните равнища на управление. В сферата на заетостта вниманието е насочено към борбата с безработицата при младежите, а в тази на конкурентоспособността — към допълнителните инвестиции в научни изследвания и техническо образование, както и към разработването на модели за целодневни училища. Представените в рамките на пакта инициативи са в съответствие с Националната програма за реформи и са съобразени със Закона за федералната бюджетна рамка и Програмата за стабилност. Същевременно, макар и мерките да са насочени към някои от основните социално-икономически проблеми на страната, щеше да бъде ползотворно и поемането на ангажимент за разглеждане и на други нерешени проблеми, включително в областта на фискалната политика, образованието, конкуренцията и иновациите. Ангажиментите по пакта „Евро плюс“ са оценени и взети предвид в препоръките.

               (17)

               Комисията направи оценка на програмата за стабилност и националната програма за реформи, включително ангажиментите по пакта „Евро плюс“, поети от Австрия. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС с оглед необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнището на ЕС, насочен към бъдещите решения на държавите-членки. Комисията смята, че предвид благоприятните икономически условия следва да бъде засилено фискалното усилие, особено през 2012 г., и че фискалните взаимоотношения между различните равнища на управление следва да бъдат допълнително реформирани. Намаляването на данъчната тежест, подобряването на резултатите в сферата на образованието и борбата срещу сегментирането в зависимост от пола биха способствали за повече динамика на пазара на труда, а засилването на конкуренцията и насърчаването на иновациите биха повишили конкурентоспособността.

               (18)

               Предвид тази оценка и Препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. въз основа на член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз Съветът разгледа актуализацията от 2011 г на Програмата за стабилност на Австрия., като становището му (3) е отразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме действия в периода 2011—2012 г., като:

               1.

               Ускори коригирането на прекомерния дефицит, планиран основно в частта за разходите, като по този начин започне да намалява високото съотношение на публичния дълг, като използва настоящото икономическо възстановяване, за да осигури средногодишно фискално усилие от най-малко 0,75 % от БВП през 2012 г. и 2013 г. в съответствие с препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. За тази цел да приеме и приложи необходимите мерки, включително на поднационално ниво. Да конкретизира необходимите мерки за осигуряване на подходящ напредък към постигане на средносрочната цел в съответствие с Пакта за стабилност и растеж след коригирането на прекомерния дефицит.

               2.

               Да предприеме допълнителни стъпки за по-нататъшното укрепване на националната бюджетна рамка чрез хармонизиране на отговорностите в законодателната и административната област и при набирането и разходването на средства на различните нива на управление и по-специално в сферата на здравеопазването.

               3.

               Съгласувано със социалните партньори и в съответствие с националната практика, да предприеме мерки за допълнително ограничаване на достъпа до съществуващата схема за ранно пенсиониране за лицата с голям осигурителен стаж и да предприеме мерки за намаляване на предходния период за уеднаквяване на нормативно установената пенсионна възраст за мъжете и жените, за да се гарантира устойчивост и пригоденост на пенсионната система. Да прилага стриктно условията за използване на схемата за пенсиониране по инвалидност.

               4.

               Да приеме мерки за насърчаване на участието на пазара на труда, включително намаляване, без да се засяга бюджета, на реалната данъчна и осигурителна тежест, особено за лицата с ниски и средни доходи; изпълнение на Националния план за действие относно равнопоставеността на жените и мъжете на пазара на труда, включително осигуряване на повече услуги в сферата на грижите за деца и на целодневни училищни заведения за осигуряване на повече възможности за жените да работят на пълно работно време и преодоляване на големите разлики в размера на възнагражденията на двата пола; приемане на мерки за подобряване на резултатите в образователната сфера и предотвратяване на преждевременното прекъсване на образованието.

               5.

               Да предприеме по-нататъшни стъпки за засилване на конкуренцията, по-специално в сектора на услугите, чрез облекчаване на условията за достъп до пазара, отстраняване на неоправданите ограничения пред упражняването на някои професии, както и засилване на правомощията на органа за защита на конкуренцията. Да ускори приемането на оставащия хоризонтален законов акт с цел изпълнение на Директивата за услугите.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.

            За Съвета

            Председател

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат през 2011 г. съгласно Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г. относно насоките за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 138, 26.5.2011 г., стр. 56).

      (3)  Предвидено в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97.