               16.3.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 101/166

         P8_TA(2016)0317
   Седемдесет и първа сесия на Общото събрание на ООН
   Препоръка на Европейския парламент до Съвета от 7 юли 2016 г. относно Седемдесет и първата сесия на Общото събрание на ООН (2016/2020(INI))
   (2018/C 101/15)

      Европейският парламент,

               —

               като взе предвид предложението за препоръка до Съвета относно Седемдесет и първата сесия на Общото събрание на ООН, внесено от Андрей Ковачев, от името на групата PPE (B8-1374/2015),

               —

               като взе предвид Договора за Европейския съюз (ДЕС), и по-специално членове 21, 34 и 36 от него,

               —

               като взе предвид Седемдесетата сесия на Общото събрание на ООН,

               —

               като взе предвид заключенията на Съвета от 22 юни 2015 г. относно приоритетите на ЕС за Седемдесетата сесия на Общото събрание на ООН,

               —

               като взе предвид Устава на Организацията на обединените нации,

               —

               като взе предвид Всеобщата декларация за правата на човека и конвенциите на ООН за правата на човека и факултативните протоколи към тях,

               —

               като взе предвид резолюцията на Общото събрание на ООН относно участието на Европейския съюз в работата на Организацията на обединените нации (1), която предоставя на ЕС правото да участва в Общото събрание на ООН, да внася устни предложения и изменения, които да се поставят на гласуване при поискване от държава членка, и да упражнява правото на отговор,

               —

               като взе предвид своята резолюция от 25 ноември 2010 г. относно десетата годишнина от приемането на Резолюция № 1325 (2000) на Съвета за сигурност на ООН относно жените, мира и сигурността (2),

               —

               като взе предвид своята препоръка до Съвета от 18 април 2013 г. относно принципа на ООН за „отговорност за защита“ (3),

               —

               като взе предвид своята препоръка до Съвета от 2 април 2014 г. относно Шестдесет и деветата сесия на Общото събрание на ООН (4),

               —

               като взе предвид своята резолюция от 24 ноември 2015 г. относно ролята на ЕС в рамките на ООН — как да се постигнат по-успешно целите на външната политика на ЕС (5),

               —

               като взе предвид своите резолюции от 21 януари 2016 г. относно приоритетите на ЕС за заседанията на Съвета на ООН по правата на човека през 2016 г. (6) и от 17 юли 2014 г. относно престъплението „агресия“ (7),

               —

               като взе предвид своята резолюция от 4 февруари 2016 г. относно систематичното масово избиване на религиозни малцинства от т.нар. „ИДИЛ/Даиш“ (8),

               —

               като взе предвид своята резолюция от 8 март 2016 г. относно положението на жените бежанци и жените, търсещи убежище в ЕС (9),

               —

               като взе предвид споразумението от Париж от 12 декември 2015 г.,

               —

               като взе предвид документа от 13 юни 2012 г., озаглавен „План за действие за укрепване на подпомагането от ЕС по линия на ОПСО за мироопазващите дейности на ООН“ (10), и документа от 23 март 2015 г., озаглавен „Засилване на стратегическото партньорство между ООН и ЕС в областта на поддържането на мира и управлението на кризи: приоритети за периода от 2015 до 2018 г.“ (11),

               —

               като взе предвид Насоките от Осло относно използването на чуждестранни военни и граждански сили и средства за гражданска защита при бедствия от ноември 2007 г.,

               —

               като взе предвид Резолюция 1325 (2000) на Съвета за сигурност на ООН и неотдавнашната Резолюция 2242 (2015) на Съвета за сигурност на ООН относно жените, мира и сигурността,

               —

               като взе предвид доклада на ООН за оценка от 15 май 2015 г. на усилията по правоприлагането и предоставянето на помощ на жертвите във връзка със случаи на сексуална експлоатация и злоупотреби, извършвани от персонал на ООН или свързан с него персонал, в рамките на мироопазващи операции,

               —

               като взе предвид първия доклад на ООН относно антибиотичната резистентност, изготвен от Световната здравна организация (СЗО) през април 2014 г., в който антимикробната резистентност се определя като „сериозна заплаха“ за общественото здраве от световен мащаб,

               —

               като взе предвид неотдавнашните разкрития относно дейността на панамската адвокатска кантора Мосак Фонсека и свързаните с тях инициативи за по-тясно международно сътрудничество в борбата срещу данъчните измами,

               —

               като взе предвид член 134, параграф 3 и член 113 от своя правилник,

               —

               като взе предвид доклада на комисията по външни работи и становището на комисията по развитие (А8-0146/2016),

               A.

               като има предвид, че ангажиментът на ЕС за ефективно многостранно сътрудничество и добро глобално управление, в основата на които стои ООН, е неразделна част от външната политика на ЕС и произтича от убеждението, че най-подходящият начин за справяне с глобалните кризи, предизвикателства и заплахи е чрез многостранна система, основана на универсални правила и ценности, които да бъдат спазвани и отстоявани;

               Б.

               като има предвид, че ЕС следва да играе проактивна роля в изграждането на Организация на обединените нации, която да може ефективно да допринася за глобални решения, мира и сигурността, развитието, правата на човека, демокрацията и за международен ред, основан на върховенството на закона;

               В.

               като има предвид необходимостта държавите — членки на ЕС, да полагат всички възможни усилия, за да координират дейността си в рамките на органите и институциите в системата на Организацията на обединените нации в съответствие с мандата, съдържащ се в член 34, параграф 1 от ДЕС;

               Г.

               като има предвид, че свързаната със световната и регионалната сигурност обстановка бързо се влошава, става все по-сложна и размива границите между вътрешната и външната сигурност; като има предвид, че ООН продължава да играе ключова роля за гарантиране на световната сигурност и стабилност;

               Д.

               като има предвид, че е необходимо внимателно преосмисляне на инструментите за ефективно многостранно сътрудничество в рамките на ООН поради изместването на конфигурацията и разпространението на световните сили; като има предвид, че тези инструменти трябва да включват в по-голяма степен всички заинтересовани страни — както държавни, така и недържавни, включително в процесите на предотвратяване на конфликти и управление на кризи;

               Е.

               като има предвид, че ЕС и неговите държави членки колективно са най-големият финансов донор в системата на ООН, осигурявайки близо една трета от редовния бюджет на ООН, близо две пети от бюджета за мироопазващите операции на ООН и около половината от всички вноски във фондовете и програмите на ООН;

               Ж.

               като има предвид, че ЕС работи за устойчивост на околната среда, по-специално в рамките на борбата срещу изменението на климата, чрез насърчаване на международни мерки и действия за опазване и подобряване на качеството на околната среда и устойчивото управление на природните ресурси;

               З.

               като има предвид, че ЕС е един от най-усърдните защитници и радетели за правата на човека и основните свободи, културните ценности, демокрацията и принципите на правовата държава;

               И.

               като има предвид, че свързаната със сигурността обстановка, в която се намира ЕС, е все по-нестабилна и променлива поради големия брой отдавна съществуващи или нововъзникващи предизвикателства, включително конфликти, придружени с насилие, тероризъм, организирана престъпност, безпрецедентни миграционни вълни и изменение на климата, които не могат да бъдат преодолени на национално равнище и изискват регионални и глобални отговори;

               Й.

               като има предвид, че новите предизвикателства, включително хибридната и информационната война, кибернетичните заплахи, биоинженерството, смъртоносните автономни системи, нанотехнологиите, миниатюризацията на оръжията и разпространението на технологии с двойна употреба, изискват разработването на многостранни споразумения, за които рамката на ООН е най-подходящата;

               К.

               като има предвид, че най-новите тенденции при разпространението на оръжия за масово унищожение и средствата за доставянето им правят все по-трудни контрола на въоръженията и разоръжаването и подкопават световната сигурност и стабилност; като има предвид, че ООН осигурява подходяща рамка за насърчаване на усилията за ново поколение мерки за контрол върху оръжията и за разоръжаване заедно с единомислещи партньори;

               1.

               Отправя следните препоръки към Съвета:

         Мир и сигурност

               а)

               да предприеме активни мерки, така че всички страни, пряко или косвено участващи във въоръжени конфликти, и техните организации да спазват изцяло своите международни задължения и стандартите, установени в международното право, и да работи за постигането на мирни решения с дипломатически средства на всички видове конфликти; настоятелно да призовава това да включва и задължението за предоставяне на достъп до хуманитарна помощ на хората в нужда;

               б)

               да продължи да подкрепя многостранните опити за намиране на трайни политически и мирни решения на продължаващите конфликти в Близкия изток и Северна Африка; да продължи да подкрепя работата на специалния пратеник на генералния секретар на ООН за Сирия, на специалния представител и ръководител на мисията на ООН за оказване на помощ в Либия, на специалния пратеник на генералния секретар на ООН за Йемен, на специалния координатор на ООН за мирния процес в Близкия Изток и на специалния представител на генералния секретар на ООН за Западна Сахара; да призове за продължаване на хуманитарната, финансовата и политическата подкрепа от страна на международната общност за справяне с хуманитарната ситуация и да работи за незабавното прекратяване на насилието; да осъди едностранните и несъгласувани действия в който и да било кризисен район;

               в)

               да подкрепя вътрешносирийските преговори, които се водят въз основа на Резолюция 2254 (2015) на Съвета за сигурност на ООН; да подпомага работата на оперативните сили, създадени от Международната група за подкрепа на Сирия, които наблюдават предоставянето на така необходимата хуманитарна помощ на хиляди сирийци в обсадени и други трудно достъпни места, както и прекратяването на военните действия, което беше одобрено с Резолюция 2268(2016) на Съвета за сигурност на ООН; категорично да осъди широко разпространените нарушения на правата на човека и на международното хуманитарно право в Сирия и да подкрепи работата на организациите на гражданското общество, които документират доказателствата за военни престъпления, престъпления срещу човечеството и други нарушения на правата на човека; да подчертае необходимостта от намиране на политическо решение на конфликта и да гарантира участието на жени в мирните преговори; настоятелно да призове всички държави — членки на ООН, да осигурят всички необходими финансови и човешки ресурси за подпомагане на местното население и бежанците;

               г)

               да се погрижи за това Общото събрание на ООН, в сътрудничество с ЕС и САЩ, да предостави всички инструменти за гарантиране на устойчивостта и ефективността на решението за две държави на базата на границите от 1967 г., с град Йерусалим като столица на двете държави, и сигурна държава Израел, със сигурни и признати граници, и независима, демократична, съседна и жизнеспособна държава Палестина, които съществуват съвместно в мир и сигурност; да действа в съответствие със заключенията на Съвета относно близкоизточния мирен процес, приети на 18 януари 2016 г., в които непрекъснатото разширяване на заселническите зони се разглежда продължаващо препятствие пред постигането на мир;

               д)

               да подчертае необходимостта от координирани хуманитарни действия в Йемен под ръководството на ООН; настоятелно да призове всички страни да разрешат влизането и доставянето на спешно необходимата помощ под формата на храна, лекарства и горива и на друга помощ, от която има нужда, чрез каналите на ООН и международните хуманитарни организации, за да се посрещнат неотложните потребности на цивилното население, засегнато от кризата, в съответствие с принципите на безпристрастност, неутралност и независимост; да призове за хуманитарно затишие, което да позволи спешното доставяне на животоспасяваща помощ за народа на Йемен; да призове за безпристрастно и независимо разследване на всички предполагаеми нарушения на международното право в областта на правата на човека и международното хуманитарно право, включително последните нападения срещу хуманитарна инфраструктура и персонал; да призове всички страни да зачитат правата на човека и свободите на всички йеменски граждани и да подчертае важността на подобряването на сигурността на всички лица, които работят за мира и хуманитарните мисии в страната, включително хуманитарни работници, лекари и журналисти; да насърчи политика на сближаване между Саудитска Арабия и Иран, за да се намали напрежението в региона и да се проправи път за разрешаването на конфликта в Йемен и на други места;

               е)

               да продължи да призовава за пълното спазване на международно признатите граници и териториалната цялост на държавите от Източна Европа и Южен Кавказ, включително Грузия, Молдова и Украйна, предвид нарушенията на международното право в тези области, и за свободния им и суверенен избор да следват европейски път; да подкрепи и съживи дипломатическите усилия за мирно уреждане на тези продължаващи и замразени конфликти; настоятелно да призове международната общност да прилага напълно политиката на непризнаване на незаконното анексиране на Крим; активно да увеличи натиска върху Русия, като постоянен член на Съвета за сигурност на ООН, за да се разреши конфликтът в Украйна;

               ж)

               да призове за увеличаване на подкрепата за усилията на международната общност и на регионалните организации за справяне със свързани със сигурността кризи на африканския континент, по-специално в Сомалия, Судан, Южен Судан, Централноафриканската република, Мали, Нигерия, Бурунди и региона на Големите езера като цяло; да насърчи държавите — членки на ООН, да увеличат подкрепата си за растящата роля и собствен капацитет на Африканския съюз в посредничеството и управлението на кризи, като същевременно се полагат усилия за допълване на действията на Службата за подкрепа за изграждането на мир към ООН; да подкрепи усилията на Африканския съюз, Източноафриканската общност и ООН за предотвратяване на по-нататъшното ескалиране на кризата в Бурунди и да работи за насърчаване на спешното провеждане на вътрешнобурундийски приобщаващ и истински диалог между правителството и опозицията; да подкрепи провеждането на независимо международно разследване, в рамките на което се разследват всички предполагаеми нарушения на правата на човека и се съдейства за подвеждане под отговорност и изправяне пред съд на лицата, отговорни за тези деяния;

               з)

               да подкрепя продължаващите всеобхватни усилия за засилване на мироопазващите операции на ООН и способността на организацията да разрешава конфликти; да проучи и да насърчава нови възможности за засилено сътрудничеството между ЕС и ООН в контекста на преформулирането на стратегическите им визии за сигурност чрез новата глобална стратегия на ЕС в областта на външната политика и политиката на сигурност от една страна, и преразглеждането от ООН на неговите мироопазващи операции, структури за изграждане на мира и програма за жените, мира и сигурността, (Резолюция 1325 (2000) на Съвета за сигурност), от друга, и взаимодействията между тях; да гарантира, че процесът на преглед на структурите за изграждане на мир на ООН насърчава прилагането на принципа „отговорност за защита“ и ролята на жените в изграждането на мира;

               и)

               да приветства приемането и да подкрепи прилагането на Резолюция 2242 (2015) на Съвета за сигурност на ООН, в която жените са посочени като основен елемент във всички усилия за справяне с глобалните предизвикателства, и да призове за допълнителни усилия за интегриране на програмата за жените, мира и сигурността във всички различни измерения на мироопазването; да подчертае значението на равноправното, пълноценно и активно участие на жените в предотвратяването и решаването на конфликти и в мирните преговори и изграждането на мир; да гарантира предоставянето на цялата необходима сигурна медицинска помощ на жените, жертви на изнасилване по време на война;

               й)

               да насърчава култура на превенция в рамките на системата на ООН, за да се повиши капацитетът на организацията да реагира по-бързо на възникващи кризи и потенциални заплахи за мира и сигурността, по-специално чрез усилия за по-ефективна превантивна дипломация, изграждане на доверие и посредничество; да се стреми към подобряване на системите за ранно предупреждение и своевременната комуникация и към по-нататъшно разработване на процедури за консултации по време на кризи между ООН, ЕС и други регионални и подрегионални организации, които играят все по-важна роля в областта на международния мир и сигурност, с цел по-добро координиране на реакцията им при кризи, като се избягва ненужно дублиране; да оказва сътрудничество на ООН за укрепване на ролята и капацитета на регионалните и подрегионалните организации за опазването на мира, предотвратяването на конфликти, гражданското и военното управление на кризи, както и в решаването на конфликти;

               к)

               да увеличи подкрепата на държавите членки за мироопазващите и миротворческите операции на ООН, които включват компонент за правата на човека и ясни стратегии за изтегляне, по-специално чрез предоставянето на персонал и оборудване, и да засили подпомагащата роля на ЕС в това отношение; да продължи разработването на процедури за използване на Общата политика за сигурност и отбрана на ЕС в подкрепа на операциите на ООН, включително чрез разполагането на бойни групи на ЕС или чрез изграждане на капацитет и инициативи за реформа на сектора за сигурност, като същевременно се обръща достатъчно внимание на въпроси като зачитането на правата на човека, устойчивото развитие и първопричините за масовата миграция;

               л)

               да насърчи приемането на широко определение на понятието „човешка сигурност“, доближавайки го до равенството между половете и правата на човека и принципа за отговорност за защита, и да продължи да подкрепя усилията за по-нататъшно привеждане в действие на принципа на отговорност за защита; да подкрепи ООН да продължи да играе решаваща роля в подпомагането на държавите при прилагането на принципа за „отговорност за защита“, за да се отстоява върховенството на закона и международното хуманитарно право; да подкрепи Кодекса за поведение по отношение на действията на Съвета за сигурност срещу геноцида, престъпленията срещу човечеството или военните престъпления, с който държавите — членки на ООН, се ангажират да подкрепят действия на Съвета за сигурност, насочени към предотвратяването или прекратяването на подобни престъпления, и да не гласуват против приемането на съответна резолюция на Съвета за сигурност;

         Борбата срещу тероризма

               м)

               отново да изрази своята недвусмислена позиция на заклеймяване на тероризма и пълната си подкрепа за действията, насочени към разгрома и изкореняването на терористичните организации, в частност на т.нар. „ИДИЛ/Даиш“, която представлява явна заплаха за регионалната и международната сигурност, като същевременно припомня, че при извършването на тези действия следва винаги да се спазва напълно международното право в областта на правата на човека; да подкрепи насърчаването на всички аспекти на Резолюция 2178 (2014) на Съвета за сигурност за противодействие на заплахите, произтичащи от чуждестранни терористични бойци, и на ръководните принципи от Мадрид за спиране на притока на чуждестранни терористични бойци;

               н)

               да увеличи усилията за пресичане на набирането на членове на терористични групи и за борба срещу терористичната пропаганда чрез социалните медийни платформи, но също и чрез мрежите на радикализирани проповедници на омразата; да подкрепя политиките срещу радикализацията и за дерадикализация в съответствие с плана за действие на ООН за предотвратяване на екстремизма, използващ насилие;

               о)

               да продължи да работи с ООН в борбата срещу финансирането на тероризма, включително чрез използване на съществуващи механизми за идентифициране на терористи и терористични организации, и да укрепва механизмите за замразяване на активи в световен мащаб, като същевременно отстоява международните стандарти за справедлив процес и върховенство на закона;

               п)

               да оказва подкрепа на Специалната група на ООН за борба с тероризма с цел гарантиране на координацията и последователността на изпълнението на Глобалната стратегия на ООН за борба с тероризма, която използва ресурсите и експертния опит на 25 агенции от системата на ООН и на Интерпол, като задължително напомня, че борбата срещу тероризма не може да бъде използвана като претекст за потискане на вътрешна опозиция или за нарушаване на правата на населението;

               р)

               да насърчава координираните международни усилия за противодействие на нарастващата заплаха от самоделни взривни устройства (СВУ), по-специално чрез по-добро разбиране за връзката между борбата със СВУ и борбата с тероризма, като се използват ресурсите и експертният опит на агенциите от системата на ООН и на Интерпол, за да се осигури възможност за по-добро правоприлагане и военно сътрудничество;

               с)

               в тази връзка отново да посочи необходимостта от подходящо съчетаване на инструменти за сигурност, правоприлагане и права на човека и социално-икономически инструменти, което да предлага по-адекватни възможности за реагиране на променящия се характер на тероризма и използващия насилие екстремизъм, за който свидетелстват действията на Даиш, Ал-Кайда, Ал-Шабаб, Боко Харам и други;

               т)

               да подкрепи засиленото участие на ЕС в инициативи на ООН за изграждане на капацитет във връзка с борбата срещу чуждестранните бойци терористи и използващия насилие екстремизъм;

         Неразпространение на оръжия и разоръжаване

               у)

               да подкрепи усилията на ООН за предотвратяване на разработването, производството, придобиването или трансфера на оръжия за масово унищожение и на системи за тяхната доставка от недържавни участници и терористични групи и да допринесе за цялостното преразглеждане на Резолюция 1540 (2004) на Съвета за сигурност на ООН през 2016 г.; да настоява за пълно спазване на Договора за неразпространение на ядреното оръжие (ДНЯО), Конвенцията за химическите оръжия и Конвенцията за биологичните оръжия, и за завършване на процеса на ратифициране на Договора за всеобхватна забрана на ядрените опити; да насърчи всички държави — членки на ООН, да подпишат и ратифицират Конвенцията за забрана на използването, складирането, производството и трансфера на противопехотни мини и за тяхното унищожаване; да приветства създаването на отворена работна група, като помощен орган на Общото събрание на ООН, за продължаване на многостранните преговори за ядрено разоръжаване, и участието на всички държави — членки на ЕС, в нейната дейност; да поиска от държавите — членки на ООН, да предприемат активни стъпки за глобално разоръжаване, като надлежно отчитат както измерението, свързано със сигурността, така и хуманитарните измерения на ядрените оръжия;

               ф)

               настоятелно да призове държавите членки да подкрепят на Седемдесет и първата сесия резолюцията на Общото събрание на ООН относно ефектите от използването на оръжия и боеприпаси, съдържащи обеднен уран, и да разработят обща позиция на ЕС, която по-добре да отразява многократните призиви на Парламента за световен мораториум като предпазна мярка и очертаващия се глобален консенсус относно потенциалните рискове за здравето на цивилното население, сложното управление на радиоактивните отпадъци след конфликта и финансовите разходи, свързани с използването на такива оръжия; да включат проекти за оценка и неутрализиране на обеднен уран в инструментите на ЕС за финансиране на обезвреждането на мини;

               х)

               да насърчава пълното прилагане на Договора за търговията с оръжие (ДТО) и да насърчава всички държави — членки на ООН, да подпишат или да се присъединят към ДТО;

               ц)

               да работи за по-ефективни действия срещу отклоняването на оръжия и боеприпаси и незаконната търговия, включително с малки оръжия и леки въоръжения, по-специално чрез разработване на система за проследяване на оръжия;

               ч)

               да насърчи политически отговор на световно равнище на използването на въоръжени безпилотни летателни апарати, целящ ограничаването му строго в рамките на международното право в областта на правата на човека и хуманитарното право; да насърчи приемането на забрана за разработването, производството и употребата на изцяло автономни оръжия, позволяващи осъществяването на нападения без човешка намеса; да гарантира, че правата на човека са част от всеки диалог с трети държави относно борбата с тероризма;

               ш)

               да оказва по-нататъшна подкрепа на продължаващите усилия на ООН за проучване на възможностите за разработване на норми за отговорно и безопасно поведение в киберпространството, включително на многостранна рамка за борба срещу кибератаки, с цел да се гарантира прилагането на съществуващото международно право и правото в областта на правата на човека;

         Миграция

               щ)

               да насърчава по-голяма подкрепа за работата на ВКБООН в изпълнение на международния му мандат за защита на бежанците, като обръща особено внимание на уязвимите групи като тези на жените и децата; да подчертае голямото разминаване между средствата, от които се нуждае бюджетът на ВКБООН, и финансирането, което получава, и да настоява за по-голяма глобална солидарност; да призове за повече финансиране от редовния бюджет на ООН за основните функции на ВКБООН, за да се гарантира неговото функциониране;

               аа)

               да припомни необходимостта от по-голяма последователност и съгласуваност между външното и вътрешното измерение на политиката в областта на миграцията и програмите в областта на развитието и на външните работи;

               аб)

               да поиска полагането на по-големи усилия за предотвратяване на незаконната миграция и за борба с незаконното превеждане на хора през граница и с трафика на хора, по-специално посредством борба с престъпните мрежи чрез своевременен и ефективен обмен на съответната разузнавателна информация, при същевременно спазване на международното право в областта на правата на човека; да подобри методите за идентифициране и защита на жертвите, както и да засили сътрудничеството с трети държави с цел проследяване, изземване и възстановяване на приходите от престъпни дейности в този сектор; да настоява на равнището на ООН на значението на ратифицирането и пълното прилагане на Конвенцията на ООН срещу транснационалната организирана престъпност и протоколите към нея срещу незаконния трафик на мигранти по суша, море и въздух и за предотвратяване, противодействие и наказване на трафика на хора, особено на жени и деца; да подкрепя работата на специалния докладчик на ООН за правата на човека на мигрантите;

               ав)

               да подкрепи пленарното заседание на високо равнище на Общото събрание на ООН, насрочено за 19 септември 2016 г., за разглеждане на въпроса за мащабното придвижване на бежанци и мигранти, и да поиска на него да се постави акцент върху първопричините за миграцията, като се обърне надлежно внимание на изкореняването на бедността и спазването на правата на човека и стабилността;

         Права на човека, демокрация, и върховенство на закона

               аг)

               отново да заяви ясно и категорично, че всички права на човека, договорени в конвенциите на ООН, са всеобщи, неделими, взаимозависими и взаимосвързани и че зачитането на тези права трябва да се прилага; да насочи вниманието към нарушенията на правата на човека и злоупотребите с тях в целия свят; да призове за защита на свободата на убеждение и свободата на изразяване на мнение; да подчертае значението на свободата на печата в едно здраво общество, както и ролята на всеки гражданин в това отношение, и да защити свободата на събранията и сдруженията;

               ад)

               да продължи да отстоява свободата на религията или вярата; да призове за по-големи усилия за защита на правата на религиозните и други малцинства; да призове за по-голяма защита на религиозните малцинства срещу преследване и насилие; да призове за отмяна на законите, които криминализират богохулството или вероотстъпничеството, които служат като претекст за преследване на религиозни малцинства и невярващи; да подкрепи работата на специалния докладчик за свободата на религията или вярата; да работи активно за признаването от ООН на геноцида срещу малцинства, извършен от т.нар. „ИДИЛ/Даиш“, и за отнасянето до МНС на случаи на предполагаеми престъпления срещу човечеството, военни престъпления и геноцид;

               ае)

               да продължи активно да насърчава равенството и недискриминацията; настоятелно да призове ООН активно да подкрепя инициативи за интегриране на принципа за равенство между половете в своите дейности и програми и да продължи да подкрепя работата на ООН — Жени; да подкрепи мерките за засилване на ръководната роля и участието на жените на всички равнища на вземане на решения; да се бори срещу насилието и дискриминацията срещу лица въз основа на тяхната сексуална ориентация и полова идентичност или изразяване на полова принадлежност; да призове за отмяна на законодателство в държавите — членки на ООН, което нарушава правата на лесбийките, гейовете, бисексуалните, транссексуалните и интерсексуалните лица (ЛГБТИ); да приветства първата по рода си среща на Съвета за сигурност на ООН за правата на ЛГБТИ през 2015 г. да призове държавите — членки на ООН, да изпълнят препоръките на специалния докладчик на ООН по въпросите на съвременните форми на расизъм, расова дискриминация, ксенофобия и свързаната с тях нетърпимост;

               аж)

               да насърчи правата на детето, по-специално чрез допринасяне за осигуряването на достъп на децата до вода, канализация, здравеопазване и образование, включително в зоните на конфликт и в бежанските лагери, и за премахването на детския труд, изтезанията, трафика, браковете и сексуалната експлоатация на деца; да подкрепя и засилва международните усилия чрез ООН за прекратяване на използването на деца във въоръжени конфликти, както и за по-ефективно преодоляване на въздействието на ситуациите на конфликти и следконфликтните ситуации върху жените и момичетата; да подкрепя основания на правата на човека подход по отношение на хората с увреждания в рискови ситуации и извънредни положения в съответствие с Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания;

               аз)

               да призове всички държави, включително държавите — членки на ЕС, бързо да ратифицират факултативния протокол към Международния пакт за икономически, социални и културни права, с който се установяват механизми за подаване на жалби и запитвания;

               аи)

               да допринесе за постигането на успешен резултат от работата на междуправителствената работна група относно транснационалните корпорации и други стопански предприятия по отношение на правата на човека; да насърчи по-нататъшното прилагане на Ръководните принципи на ООН относно стопанската дейност и правата на човека в държавите — членки на ООН; да насърчи държавите — членки на ООН, да разработят и прилагат национални планове за действие; да подкрепи Проекта за отчетност и правна защита на върховния комисар на ООН за правата на човека, целящ засилване на правната защита в националното право, по-специално в случаите на груби нарушения на правата на човека в стопанския сектор; да призове държавите — членки на ООН, да повдигнат въпроса за правата на човека пред международните и националните спортни органи;

               ай)

               да продължи да се застъпва за нулева търпимост към смъртното наказание и да продължи да работи за всеобщото му премахване, като проправя пътя за приемането на следващата резолюция на Общото събрание на ООН за налагане на мораториум върху прилагането на смъртното наказание; да осъди увеличаването на издаването на смъртни присъди за свързани с наркотици престъпления и да призове за премахването на използването на смъртно наказание за такива престъпления;

               ак)

               да припомни задължението на Общото събрание при избора на членовете на Съвета на ООН по правата на човека (UNHRC) да взема предвид зачитането от страна на кандидатите на насърчаването и защитата на правата на човека, върховенството на закона и демокрацията; да призове за установяване на ясни и основани на правата на човека критерии за членство в UNHRC и, с оглед на десетата годишнина на UNHRC, да призове за оценка на работните методи и въздействието на Съвета;

               ал)

               да засили работата на Международния наказателен съд (МНС) в изпълнение на неговата задача за слагане на край на безнаказаността за извършителите на най-тежките престъпления, които предизвикват тревогата на международната общност, и осигуряване на справедливост за жертвите на военни престъпления, престъпления против човечеството и геноцид; да осигури политическа, дипломатическа, финансова и логистична подкрепа за ежедневната работа на МНС; да призове всички държави — членки на ООН, да се присъединят към Съда, като ратифицират Римския статут и да насърчи ратифицирането на измененията от Кампала; да подкрепи активното сътрудничество на Съда с ООН и неговите органи и агенции и задълбочаването на отношенията му със Съвета за сигурност; да призове Съвета за сигурност на ООН да сезира МНС във връзка с положението в Корейската народнодемократична република;

               ам)

               отчитайки общественото мнение, да проведе широк дебат с всички членове на Общото събрание на ООН относно значението на спазването на конституционните ограничения по отношение на президентските мандати в целия свят;

               ан)

               да призове ООН да предприеме мерки за отстраняване на правните пропуски в понятието „климатичен бежанец“, включително за евентуалното му дефиниране в международното право;

         Развитие

               ао)

               да работи за постигането на целите за устойчиво развитие на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие; да работи за подобряване на живота на бъдещите поколения, както и да насърчи и подкрепи страните да се ангажират с постигането на 17-те цели и да приемат съответни национални рамки; да насърчи държавите — членки на ООН, да изпълнят ангажиментите си относно разходите за помощ за развитие и да призове за приемане на солидна рамка от показатели и за използване на статистически данни за наблюдение на напредъка и гарантиране на отчетността на всички; да настоява Политическият форум на високо равнище за устойчивото развитие да стане основен орган за вземане на решения, компетентен за осигуряването на последващи действия и преглед на изпълнението на целите за устойчиво развитие (ЦУР), и да представи обща позиция на ЕС относно изпълнението на Програмата до 2030 г. преди Политическия форум на високо равнище за устойчивото развитие през 2016 г.;

               ап)

               да гарантира, че не се подкопават достиженията на Платформата за действие от Пекин по отношение на достъпа до образование и здравеопазване като основно човешко право; да подобри достъпа до здравни услуги, свързани със сексуалното и репродуктивното здраве, тъй като това допринася за намаляване на детската и майчината смъртност; да насърчи семейното планиране, майчиното здраве, лесния достъп до противозачатъчни средства и достъпа до пълния набор от здравни услуги, свързани със сексуалното и репродуктивното здраве, като важна част от усилията за спасяване на живота на жени и за подпомагането им да изградят живота си отново, ако са станали жертва на изнасилване; да постави тези политики в основата на сътрудничеството за развитие с трети държави;

               ар)

               да настоява, че е необходимо да се засили съгласуваността на политиките в интерес на развитието в рамките на работните структури на ООН, с цел ефективно интегриране на всички измерения на устойчивото развитие; да подчертае значението на една универсална, основана на правила, прозрачна, недискриминационна, приобщаваща и справедлива многостранна търговска система и необходимостта да бъде приключен кръгът от преговори за развитие от Доха в рамките на СТО; да припомни, че развитието е невъзможно без мир, и че мирът не е възможен без развитие, като подчертае значението на 16-ата цел за устойчиво развитие (ЦУР 16) относно мира, справедливостта и управлението, която следва да бъде един от приоритетите при финансирането на сътрудничеството за развитие; да призове ООН да интегрира систематично изграждането на капацитет и доброто управление в своите дългосрочни стратегии за развитие;

               ас)

               да приветства приемането от Общото събрание на ООН на историческата резолюция 68/304 от 9 септември 2014 г., в която се признава суверенното право на всяка държава да преструктурира държавния си дълг, което не следва да бъде възпрепятствано или затруднявано от каквито и да било мерки, произтичащи от друга държава, и се отбелязва със загриженост, че международната финансова система не разполага със стабилна правна рамка за основано на правила и предсказуемо преструктуриране на държавния дълг, и с която се стартира процедура за приемане на многостранна правна рамка за процесите на преструктуриране на държавен дълг; да призове системата на ООН като цяло да подкрепи напълно този процес; да призове ЕС и неговите държави членки да участват активно в този процес;

               ат)

               да разработи много по-ефективен и стратегически подход към агенциите на ООН, по-специално по отношение на програмирането на външните финансови инструменти, за да се гарантира по-силна видимост на помощта на ЕС по места;

               ау)

               да предприеме активни действия за подобряване на политическия надзор в областта на устойчивото развитие чрез засилване на Програмата на ООН за околната среда (UNEP) и да приеме предложението за създаване на Международен наказателен съд за престъпления спрямо околната среда, с цел ефективно прилагане на законодателството в областта на околната среда в световен мащаб;

               аф)

               да работи за засилването на международното фискално сътрудничество в подкрепа на създаването на международен данъчен орган в рамките на системата на ООН; да се противопостави на данъчните измами и изпирането на пари, като подкрепи автоматичния обмен на информация в световен мащаб по данъчни въпроси и създаването на общ глобален черен списък на данъчните убежища;

               ах)

               да стартира глобален план за борба с антимикробната резистентност, за да се предотврати по-нататъшното разпространение на резистентни „супербактерии“;

         Изменение на климата

               ац)

               да гарантира запазването на челните позиции на ЕС в борбата срещу изменението на климата и продължаването на сътрудничеството му с ООН в тази област; да осигури бързо изпълнение на решенията, взети на Конференцията на ООН по изменението на климата през 2015 г. в Париж;

         ЕС и реформата на системата на ООН

               ач)

               да се обяви за всеобхватна реформа на Съвета за сигурност на ООН, основана на широк консенсус, за по-добро отразяване на новите световни реалности и за да се гарантира способността на Съвета да се справя ефективно със заплахите за международния мир и сигурност; да работи за дългосрочната цел на ЕС за членство в един реформиран Съвет за сигурност на ООН; настоятелно да призове членовете на Съвета за сигурност да се въздържат от използването на правото си на вето в случаите на извършване на престъпления срещу човечеството;

               аш)

               да насърчи съживяването на работата на Общото събрание и по-добрата координация и последователност на дейността на всички институции на ООН, което следва да подобри ефикасността, ефективността, легитимността, прозрачността, отчетността, капацитета и представителността на системата; да подкрепи и да използва по-голямата прозрачност на процеса на избор на следващия генерален секретар на ООН, с представянето на кандидатите пред Общото събрание на ООН; в хода на определянето и назначаването на най-добрия кандидат да насърчава равнопоставеността и справедливостта, основани на равновесието между половете и географското равновесие, и да подкрепи избора на жена за следващ генерален секретар на ООН, в случай че кандидатите притежават сходни изключителни квалификации;

               ащ)

               предвид доклада на ООН от 2015 г. и неотдавнашните обвинения за сексуални злоупотреби с деца срещу френски войски и войски на ООН в Централноафриканската република, да гарантира, че ООН, държавите — членки на ЕС, и органите на ЕС, отговарящи за общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО), незабавно и с твърда решимост разследват, преследват и осъждат всички служители на ООН и ЕС, както и национални служители, които са извършили актове на сексуално насилие;

               ба)

               да прикани Европейската сметна палата да засили сътрудничеството си със съответните надзорни институции на Секретариата на ООН, и по-специално Службата за вътрешен надзор (OIOS), Консултативния комитет за независим одит (IAAC) и Съвета на одиторите (BoA), с цел повишаване на прозрачността и взаимното разбиране на финансирането и функционирането;

               бб)

               да установи ефективна система за защита на лицата, подаващи сигнали за нередности в ООН;

               бв)

               предвид неотдавнашния случай на конфликт на интереси на специалния представител на ООН за Либия, да инициира въвеждането на задължителен кодекс за поведение, който да задължава длъжностните лица да проявяват безпристрастност, както е предвидено в насоките за ефективно посредничество на ООН;

               2.

               Възлага на своя председател да предаде настоящата препоръка на Съвета, на заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност, на специалния представител на ЕС за правата на човека, на Европейската служба за външна дейност, на Комисията и, за сведение, на Общото събрание на ООН и на генералния секретар на ООН.

      (1)  A/RES/65/276 от 3 май 2011 г.

      (2)  ОВ C 99 E, 3.4.2012 г., стр. 56.

      (3)  ОВ C 45, 5.2.2016 г., стр. 89.

      (4)  Приети текстове, P7_TA(2014)0259.

      (5)  Приети текстове, P8_TA(2015)0403.

      (6)  Приети текстове, P8_TA(2016)0020.

      (7)  Приети текстове, P8_TA(2014)0013.

      (8)  Приети текстове, P8_TA(2016)0051.

      (9)  Приети текстове, P8_TA(2016)0073.

      (10)  ЕСВД 01024/12, документ 11216/12 на Съвета.

      (11)  ЕСВД 458/15, документ 7632/15 на Съвета.


title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Малта за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/76

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Малта за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2018 г.
      (2018/C 320/17)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Съветът надлежно взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Малта не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (2) (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Малта следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката относно икономическата политика за еврозоната, както е посочено в препоръките по-долу, по-специално в препоръка 1. Докладът за Малта за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Малта в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (3), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Малта през предходните години, както и напредъкът на страната по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 13 април 2018 г. Малта представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (4)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) за периода 2014 — 2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИФ с доброто икономическо управление.

                  (5)

                  Спрямо Малта понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира да поддържа излишък в номиналното изражение за периода 2018 — 2021 г. Средносрочната бюджетна цел за балансирана бюджетна позиция по отношение на БВП продължава да се спазва с положителен марж през целия период на програмата. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под заложената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП и постепенно да намалее от 50,8 % от БВП през 2017 г. до около 36 % през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен за 2018 — 2019 г. и благоприятен за 2020 — 2021 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,6 % от БВП през 2018 г. и 1,1 % от БВП през 2019 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Малта да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 и 2019 г. Същевременно в краткосрочен и средносрочен план внимателно следва да се наблюдава развитието на разходите, особено с оглед на евентуалните бъдещи рискове за стабилността на приходите.

                  (6)

                  Както е посочено в препоръките от 2018 г. за еврозоната, борбата срещу стратегиите за агресивно данъчно планиране е от съществено значение, за да се възпрепятства нарушаването на конкуренцията между предприятията, за гарантирането на справедливо третиране на данъкоплатците и за защита на публичните финанси. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на Съюза. Липсата на данъци, удържани при източника (т.е. от лица, пребиваващи в Съюза, към такива, които пребивават в трети държави), върху дивиденти, лихви и авторски и лицензионни възнаграждения, направени от предприятия със седалище в Малта, може да доведе до пълно избягване на данъчно облагане върху тези плащания, ако те не са обложени също в държавата на местоназначение. Въпреки че новият режим за приспадане на фиктивните лихви ще спомогне за намаляване на склонността към задлъжняване, недостатъчните правила за борба със злоупотребите в комбинация с капиталов режим с относително високи лихви, могат да осигурят възможности за избягване на данъци. Наличието на някои разпоредби в двустранните данъчни спогодби между Малта и други държави членки, в съчетание с данъчната система на Малта, при която дружество, което е местно лице, но не е регистрирано в Малта, се облага по източник и въз основа на паричните преводи, може да се използва от дружествата, за да участват в практики за избягване на данъци. Комисията взема под внимание ангажимента на Малта да се бори със стратегиите на данъкоплатците за агресивно данъчно планиране. Въз основа на неотдавнашните разговори, Комисията ще продължи конструктивния си диалог с цел борба срещу данъкоплатци агресивни стратегии за планиране.

                  (7)

                  Дългосрочната устойчивост на публичните финанси на Малта продължава да бъде предизвикателство. Това се дължи изцяло на отражението върху бюджета на свързаните със застаряването на населението разходи, като например разходите за здравеопазване, дългосрочни грижи и пенсии. Пенсионната система е изправена пред двойното предизвикателство да постигне устойчивост и същевременно да гарантира адекватни пенсионни доходи. Дългосрочните перспективи за устойчивостта на пенсионните разходи се подобриха главно благодарение на по-положителна оценка на потенциала за дългосрочен растеж на Малта. При все това мерките, въведени в бюджета за 2016 г., имаха само ограничено въздействие върху дългосрочната устойчивост на пенсионната система, която по тази причина продължава да бъде важно предизвикателство. Освен това, въпреки въвеждането на мерки за подобряване на адекватността на пенсиите, неравнопоставеността на половете по отношение на пенсиите остава голяма. Функционирането на здравеопазването се подобри, а времето за чакане намалява. Продължават обаче да са налице предизвикателства при преразпределянето на ресурсите и дейностите от болнични грижи към първичната медицинска помощ. Институционалната рамка на първичното здравно обслужване оказва натиск върху болничните грижи и спешната помощ. Болничните и първичните здравни грижи не са добре координирани, а спешните грижи все още се използват неефективно. Достъпът до иновативни лекарства продължава да бъде предизвикателство, също и от бюджетна гледна точка. Бяха предприети инициативи за удовлетворяване на нарастващото търсене в системата за дългосрочни грижи, като например стимулиране на предлагането на грижи в общността и домашни грижи.

                  (8)

                  Известен напредък бе отбелязан в подобряването на трансграничното сътрудничество. Въпреки това, Малтийският орган за финансови услуги явно все още е с недостатъчен персонал, а неговият капацитет да упражнява надзор над голяма трансгранична финансова система, по-специално нейния небанков сегмент, буди загриженост. Освен това, въпреки че секторът на услугите (в частност на индустрията за онлайн хазартни услуги) допринесе значително за устойчивия икономически растеж на страната, това може да създаде предизвикателства за целостта на финансовата система, поради което е необходима солидна уредба срещу изпирането на пари. Малта наскоро транспонира 4-та директива срещу изпирането на пари. Ефективността на нейното прилагане предстои да бъде оценена. Освен това след транспонирането на директивата в националното законодателство малтийските органи наскоро представиха интегрирана стратегия за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма. Наред с другите действия, беше създаден Национален координационен комитет за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма, съставен от представители на правителството и други имащи отношение национални органи. Остават обаче предизвикателства по отношение на гарантирането на правилното изпълнение и ефективното прилагане на наскоро приетата нормативна уредба.

                  (9)

                  В контекст на силен икономически растеж и реформи в подкрепа на заетостта на жените и повишаването на квалификацията на работната сила, резултатите на пазара на труда на Малта допълнително се подобриха. Въпреки това, продължават да бъдат предизвикателство големите различия между половете по отношение на заетостта и слабото участие на пазара на труда на жените на възраст над тридесет години и на хората с увреждания. Сравнително слаб остава замисълът на отпуска по бащинство и на родителския отпуск, но е важен за балансирането на отговорностите между половете за полагане на грижи и за по-голямата подкрепа за жените да работят. Недостигът на работна ръка нараства, а несъответствието между търсените и предлаганите умения се запазва. Значителен дял от работната сила на Малта все още е с ниска квалификация, същевременно нараства зависимостта от чуждестранна работна ръка за преодоляване на недостига на работна ръка и умения. Очаква се да продължат политическите инициативи, осъществявани в областта на пазара на труда, уменията и социалната интеграция, но те трябва да вземат предвид мониторинга и оценката въз основа на резултатите.

                  (10)

                  Със стойност 18,6 % през 2017 г. процентът на преждевременно напускане на училище остава най-високият в Съюза, с малко подобрение в сравнение с предходната година. В Малта и процентът на преждевременно напускащите училище хора с увреждания е най-висок — 50 %, два пъти повече от средното за Съюза. Освен това учебните резултати са силно повлияни от социално-икономическия произход, вида и степента на увреждане. Разликата в резултатите при научните дисциплини между учениците от най-слабите спрямо най-добрите училища е сред най-големите в Съюза и 1,5 пъти над средната стойност в Организацията за икономическо сътрудничество и развитие. Делът на учениците с ниски постижения по математика, точни науки и четене е четвърти по големина в Съюза. Нужен е всеобхватен подход за подобряване на качеството на образованието и намаляване на неравенствата в образователните постижения между социалните групи и различните видове училища.

                  (11)

                  Силният икономически растеж увеличи натиска върху инфраструктурата и природните ресурси. По-специално секторът на автомобилния транспорт е изправен пред мащабни инфраструктурни проекти и дългосрочните предизвикателства пред устойчивостта. Недостатъчната транспортна инфраструктура и нарастването на разходите, свързани с претоварването, представляват пречка пред инвестициите. Увеличаването на броя на превозните средства и на движението води до повишаване на емисиите на парникови газове и се отразява отрицателно на качеството на въздуха. Те могат също така да оказват отрицателно въздействие върху туризма, който е важен стълб на малтийската икономика. Поради това необходимостта от преодоляване на недостига на инфраструктура върви ръка за ръка с необходимостта от подходящи транспортни решения. През 2016 г. правителството прие Национална транспортна стратегия за периода до 2050 г. и оперативен генерален план за транспорта до 2025 г. То обяви също така проект на стойност 700 милиона евро за модернизиране на пътната мрежа. Взети заедно, тези мерки се очаква да намалят икономическите разходи от задръстванията с по-малко от 20 %. Увеличаването на икономическата активност може да обостри съществуващите инфраструктурни проблеми, което да постави още по-силен натиск върху природните ресурси. Освен това в плана не се определя ясна цел за намаляването на емисиите на парникови газове от транспорт и не се предлага ефективна система за мониторинг на изпълнението на докладваните мерките (освен петгодишен цикъл за техния преглед). Ето защо е важно да се определят цели и да се прилагат мерки за съществено намаляване на задръстванията и на емисиите на парникови газове от транспорт до 2025 г., което ще позволи периодично наблюдение на напредъка.

                  (12)

                  Поради предизвикателствата, породени от островния характер и малката площ на страната, необходимостта да се премине към по-кръгова икономика става особено належаща. Интелигентните инвестиции могат да помогнат за намаляване на натиска върху уязвимите природни ресурси на острова. Например, ако не бъдат преодолени, трудностите с изхвърлянето на отпадъци от строителство и разрушаване могат да намалят качеството на околната среда и привлекателността на страната като туристическа дестинация. Въпреки че Малта продължава да бъде сред слабо класираните по показателите за екоиновациите (26-о място в Съюза през 2016 г., 18-о през 2013 г. според индекса за екоиновации), страната има потенциал да привлече инвестиции за намиране или внедряване на новаторски решения за подобряване на ресурсната и енергийната ефективност в строителството, както и за подобряване на управлението на отпадъци и отпадъчни води. По-специално, необходими са подобрения в управлението на отпадъците заедно с инвестиции в съоръжения за рециклиране на отпадъци от строителство и разрушаване, както и извършването на проверки за предотвратяване на незаконното депониране или изхвърляне в морето на такива отпадъци.

                  (13)

                  Съдебната система продължава да е изправена пред предизвикателства по отношение на своята ефикасност и е необходима укрепена правна и институционална уредба за борба с корупцията, за да се гарантира високо качество на стопанската среда. Управленските слабости в уредбата за борба с корупцията могат да се отразят неблагоприятно на бизнес климата и да повлияят отрицателно на инвестициите. Ефективността на усилията на Малта в борбата с корупцията трябва да се подобри още повече, особено по отношение на разследването и наказателното преследване на корупцията. Подобряването на рамката за управление е от решаващо значение за запазване на имиджа и привлекателността на Малта като международна инвестиционна дестинация.

                  (14)

                  В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Малта и го публикува в доклада за страната от 2018 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Малта, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Малта, но и до каква степен съответстват на правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

                  (15)

                  Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г. и е на мнение (5), че Малта се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж,

            ПРЕПОРЪЧВА на Малта да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

                  1.

                  Да укрепи цялостната рамка на управление, като засили националния надзор върху международно ориентираните финансови предприятия, лицензирани в Малта, като гарантира ефективното прилагане на уредбата за борба с изпирането на пари и продължи да ускорява борбата срещу корупцията.

                  2.

                  Да гарантира устойчивостта на здравеопазването и на пенсионната система, включително като увеличи законоустановената възраст за пенсиониране и чрез ограничаване на възможностите за ранно пенсиониране.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ C 179, 25.5.2018 г., стр. 1.

         (3)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕO) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.