               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори за изменение на Международното споразумение за какаото от 2010 година

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               Настоящата препоръка се отнася до решение за упълномощаване на Комисията да участва от името на Съюза в преговорите за частично преразглеждане на Международното споразумение за какаото (МСК)
                  1
               , които Международният съвет за какаото реши да започне под ръководството на Конференцията на ООН за търговия и развитие (УНКТАД).

               1.КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

               Преразглеждане на Международното споразумение за какаото от 2010 година

                  Европейският съюз е страна по МСК
                     2
                  .

                  Целта на МСК е да гарантира засилване на международното сътрудничество по въпросите, които имат пряко или непряко отношение към какаото в света, да създаде форум за междуправителствени консултации за какаото и начините да се подобри световната икономика в сектора на какаото, да се улесни търговията със какао чрез събиране и предоставяне на информация относно световния пазар на какао и да насърчи повишеното търсене на какао.

                  МСК влезе в сила на 1 октомври 2012 г. за срок от десет години до 30 септември 2022 г.

                  Съгласно член 7 от МСК Международният съвет за какао е органът, отговарящ за изпълнението на всички функции, необходими за прилагането на разпоредбите на МСК. В член 12 от МСК се предвижда, че всички решения на Международния съвет за какао се вземат по принцип с консенсус, освен ако в МСК е предвидено друго. При липса на консенсус решенията се вземат чрез гласуване с особено мнозинство.

                  Съгласно член 10 от МСК членовете на Съвета на Международната организация за какао (МОК) разполагат общо с 2000 гласа. Всеки член на МОК има определен брой гласове, който всяка година се преизчислява съобразно предварително определени критерии в МСК. Споразумението, и по-специално разпределението на гласовете между членовете, определя също така вноската на всеки член. Понастоящем ЕС има определено най-голямата вноска в бюджета на МОК.

                  Международният съвет за какао започна преговори, за да може да вземе решение за евентуално удължаване на срока на действие на МСК преди настоящия краен срок. Тези преговори ще бъдат подходящата възможност за частично преразглеждане на МСК с акцент върху неговото модернизиране и опростяване.

                  Указанията на Комисията за препоръчаните промени са изложени в приложението.

                  Въвеждането на реформи в МСК с цел допълнително съобразяване с практиките, които Съюзът насърчава в други международни органи по суровините, както и с развитието на световния пазар на какао от 2010 г. насам, очевидно е в интерес на Съюза. Това беше редовно посочвано по време на последните сесии на Международния съвет за какао през 2019—2020 г., в които участваха и държави — членки на ЕС.

                  Не се предвижда промяна на общата цел на МСК, както е посочена в член 1 от споразумението.

                  В преразгледаното МСК трябва да бъдат предложени две основни промени:

               ·да се гарантира, че членовете полагат всички усилия, необходими за постигането на устойчива икономика на какаото, като се вземат предвид принципите за устойчиво развитие, съдържащи се, наред с другото, в Програмата на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие, приета в Ню Йорк през 2015 г.;

               ·да се постигне съгласие преразгледаното МСК да остане в сила до прекратяването му от Съвета.

               2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ

               Правно основание

                  В член 218, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) се предвижда разрешаване на започването на преговорите и назначаване, в зависимост от областта на предвиденото споразумение, на преговарящ или ръководител на преговарящия екип на Съюза. В член 218, параграф 4 от ДФЕС се предвижда Съветът да дава указания до преговарящия и да определи специален комитет, като преговорите трябва да се водят в консултация с този комитет.

               Приложение в конкретния случай

                  Предвидените указания за водене на преговори следва да дадат на преговарящия от името на Съюза средствата за постигане на общите цели, определени в точка 1. Те са изложени в приложението.

                  Поради това процесуалноправното основание за предложеното решение е член 218, параграфи 3 и 4 от ДФЕС.

               Заключение

                  Правното основание за предложеното решение следва да е член 218, параграфи 3 и 4 от ДФЕС.

               Субсидиарност (при неизключителна компетентност)

                  Съюзът е страна по МСК и се представлява от Комисията в Международния съвет за какао. Държавите членки не са отделна страна по МСК. Преговорите на ЕС по частичното преразглеждане на МСК са от изключителната компетентност на Съюза.

               Пропорционалност

                  Преразглеждането на МСК с цел постигане на подобрен договор, водещ до модернизиране на споразумението, е в интерес на Съюза. Понастоящем участието на ЕС в МОК е от полза както за Съюза, така и за останалите държави — членки на МОК. Очаква се модернизирането на споразумението да привлече повече интерес към МОК, като потенциално привлече нови членове и увеличи значението на неговата работа.

               3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

               Консултации със заинтересованите страни

                  Съюзът е страна по МСК и като цяло неговото членство е подкрепяно от 2010 г. насам от сектора на какаото в ЕС, както и от повечето държави — членки на Съюза. Не беше счетено за необходимо да се извършат консултации със заинтересованите страни в един процес, който има за цел единствено да продължи членството на Съюза в МОК, макар и по набор от правила, които съответстват на правилата на други международни органи за суровини, в които ЕС членува.

               Оценка на въздействието

                  Цялостна оценка на въздействието не е необходима, тъй като няма вероятност мярката да окаже значително икономическо, екологично или социално въздействие. Успешното изменение на МСК ще доведе до реформирано управление, което се счита за ключова отправна точка за модернизирането на МСК и следва също така да доведе до по-активно участие в МОК от страна на неговите членове.

               4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

                  Започването на преговори няма въздействие върху бюджета.

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за разрешаване на започването на преговори за изменение на Международното споразумение за какаото от 2010 година

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално

               член 218, параграфи 3 и 4 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)Съюзът е страна по Международното споразумение за какаото от 2010 г. (МСК)
                  3
                и член на Международната организация за какао (МОК)
                  4
               .

               (2)Съгласно член 7 от МСК Международният съвет за какао изпълнява или гарантира изпълнението на всички функции, необходими за прилагането на разпоредбите на МСК. Съгласно член 12 от МСК всички решения на Международния съвет за какао се вземат по принцип с консенсус. При липса на консенсус решенията се вземат чрез гласуване с особено мнозинство.

               (3)Съгласно член 10 от МСК членовете на МОК разполагат общо с 2000 гласа. Всеки член има определен брой гласове, който всяка година се преизчислява в съответствие с критериите, определени в член 10 от МСК.

               (4)В интерес на Съюза е да участва в международно споразумение за какаото, като се има предвид значението на този сектор за редица държави членки и за икономиката на европейския сектор на какаото.

               (5)Техническа работна група, съставена от държави — членки на МОК, както държави производителки, така и държави износителки, започна работа по същество, за да представи конкретни предложения за изменение на МСК. Всички членове бяха приканени да представят предложения за започването на този технически анализ. ЕС изпълни своята част от тази техническа работа. Международният съвет за какао трябва да започне преговори за частично преразглеждане на МСК доста преди крайния срок на действие на МСК под ръководството на Конференцията на ООН за търговия и развитие (УНКТАД). Всички области на МСК, които подлежат на преразглеждане, трябва да бъдат предмет на официални преговори. Тези преговори трябва да приключат не по-късно от 30 септември 2022 г. — края на действието на настоящото МСК.

               (6)Всички изменения, одобрени по време на тези преговори, следва да се приемат съгласно процедурата, определена в член 63 от МСК. Съгласно посочения член Международният съвет за какао може, с консенсус, а ако не — чрез гласуване с особено мнозинство, да препоръча на страните по МСК изменение на Споразумението. Изменението влиза в сила в съответствие с член 63, параграф 1 от МСК, който изисква нотификация за приемането от определен процент от страните по МСК. Тъй като Съюзът е член на МОК и страна по МСК, в съответствие с член 4 от МСК той следва да може да участва в преговори с цел изменение на институционалната рамка на МСК.

               (7)Поради това е целесъобразно Комисията да бъде упълномощена да започне преговори за частичното преразглеждане,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               С настоящото Комисията се упълномощава да преговаря от името на Съюза за изменение на Международното споразумение за какаото от 2010 година.

               Член 2

               Указанията за водене на преговорите са посочени в приложението.

               Член 3

               Преговорите се водят в консултация с работна група „Суровини“.

               Член 4

               Адресат на настоящото решение е Комисията.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        Сборник договори на ООН,
                  том 2871
                  , стр. 3.

                     (2)

                        Решение 2002/970/ЕО на Съвета от 17 май 2011 г. за подписване от името на Европейския съюз и за временно прилагане на Международното споразумение за какаото от 2010 година (ОВ L 259, 4.10.2011 г., стр. 7).

                     (3)

                        Решение 2002/970/ЕО на Съвета от 17 май 2011 г. за подписване от името на Европейския съюз и за временно прилагане на Международното споразумение за какаото от 2010 година (ОВ L 259, 4.10.2011 г., стр. 7).

                     (4)

                        Създадена със Споразумението за какаото от 1972 г.: Сборник договори на ООН, том 882, стр. 67.

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към
            Препоръка за решение на Съвета
            за разрешаване на започването на преговори за изменение на Международното споразумение за какаото от 2010 година

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               1.Общи указания за водене на преговори

               Предлагани изменения

               Препоръките за изменения на Международното споразумение за какаото (МСК от 2010 г.), изготвени от работната група по преразглеждането на Международното споразумение за какаото през 2019/2020 г., се приемат положително, тъй като следват целите, представени от ЕС в международните органи по суровините (МОС).

               Указания за водене на преговори

               В съответствие с предложените изменения следва да се прилагат следните общи указания за водене на преговори:

               (1)общата цел на МСК, както е посочена в член 1, не подлежи на промяна;

               (2)МСК следва да бъде съставено в съответствие с общи принципи за устойчивост, за да се постигне устойчива икономика на какаото. Това включва:

               ·да се вземат предвид принципите за устойчиво развитие, съдържащи се, наред с другото, в Програмата на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие, приета в Ню Йорк през 2015 г.;

               ·да се вземе предвид Парижкото споразумение относно изменението на климата и национално определените приноси (НОП) на страните по него;

               ·да се преследва целта да се гарантира икономическа устойчивост на производството на какао чрез гарантиране на доход за живот на производителите на какао, който следва да осигури достоен доход и достоен живот;

               ·да се преследва целта да се гарантира, че производството на какао е устойчиво от екологична гледна точка, чрез предотвратяване или спиране на обезлесяването и влошаването на природните ресурси;

               ·да се преследва целта да се гарантира, че производството на какао е социално устойчиво, като се гарантира зачитането на правата на човека и се постигне напредък към нулев детски труд;

               ·и да се прилагат принципите за устойчиво развитие по останалата част от веригата за създаване на стойност.

               (3)МСК остава в сила до прекратяването му от членовете.

               Подробни указания за водене на преговори

               Преамбюл: подлежи на евентуално изменение.

               В преамбюла би могло да се включи позоваване не само на „достоен доход“, но и на „доход за живот“.

               Член 1, буква й): подлежи на евентуално изменение.

               Вместо „достатъчни доходи“ да се направи позоваване на „достойни доходи“, за да се гарантира съгласуваност на текста с определението за „достоен доход“ в член 2, параграф 21.

               Член 16, параграф 3: подлежи на заличаване.

               „Длъжността изпълнителен директор се заема на принципа на ротация между кандидат от член износител и кандидат от член вносител.“

               Член 36: подлежи на евентуално изменение.

               „В случай на прогнозиран дисбаланс Съветът може да направи препоръки за смекчаване на отрицателните последици от дисбаланса за първичните производители. Мерките обаче не трябва да изключват конкуренцията.“

               Член 42: подлежи на евентуално изменение.

               Положително се приема ангажиментът за подобряване на жизнения стандарт и условията на труд. Може да се добави по-конкретен ангажимент за борба с детския труд.

               Член 43: подлежи на евентуално изменение.

               Може да се добави по-конкретен ангажимент за борба с обезлесяването, деградацията на горите и изменението на климата.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори от името на Европейския съюз за сключване на споразумение между Европейския съюз и Фарьорските острови относно общите принципи за участие на Фарьорските острови в програми на Съюза и за асоциирането на Фарьорските острови към Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ (2021—2027 г.)

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1.КОНТЕКСТ НА ПРЕПОРЪКАТА

                  С настоящата препоръка Европейската комисия препоръчва на Съвета на Европейския съюз (ЕС) да разреши започването на преговори между Европейския съюз и Фарьорските острови по споразумение, обхващащо участието на Фарьорските острови в програми на Съюза и асоциирането на Фарьорските острови към Рамковата програма на Съюза за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ за периода 2021—2027 г.

               2.ОТНОШЕНИЯ С ФАРЬОРСКИТЕ ОСТРОВИ

                  Официалните отношения между ЕС и Фарьорските острови понастоящем се основават на отделни двустранни споразумения в областта на рибарството (от 1980 г.), търговията със стоки (от 1997 г.) и участието на Фарьорските острови в Рамковата програма на Съюза за научни изследвания и иновации (от 2010 г. и 2014 г., продължителността и на двете споразумения е ограничена до срока на съответната рамкова програма на Съюза). През 2010 г. Фарьорските острови бяха асоциирани официално към Седмата рамкова програма (РП7) и редица европейски проекти свидетелстват за активното участие на фарьорски изследователи и институти в области като околна среда, океанология, изменение на климата, екосистеми и управление на рибарството. Асоциирането на Фарьорските острови към Осмата рамкова програма — „Хоризонт 2020“, през 2014 г., предостави на изследователите, научноизследователските институти и предприятията от Фарьорските острови пълен достъп до финансиране от Съюза и до съвместни дейности в областта на научните изследвания и иновациите на равни начала със субекти от държавите членки и други трети държави, които също са асоциирани към „Хоризонт 2020“. Това участие придоби голямо значение за научноизследователската общност на Фарьорските острови и представлява важна нова и успешна опора на отношенията между Фарьорските острови и ЕС. Тъй като споразуменията за асоцииране към рамковите програми на Съюза са ограничени във времето до продължителността на всяка следваща програма на ЕС, понастоящем не съществува международно споразумение, което да регулира участието на субекти от Фарьорските острови в „Хоризонт Европа“ или да насърчава сътрудничеството в областта на науката, научните изследвания и иновациите между ЕС и научноизследователските общности от Фарьорските острови.

               3.КОНТЕКСТ — СПОРАЗУМЕНИЕТО, ОБХВАЩАЩО УЧАСТИЕТО НА ФАРЬОРСКИТЕ ОСТРОВИ В ПРОГРАМИ НА СЪЮЗА И СПЕЦИФИЧНИТЕ ЗА ПРОГРАМИТЕ РАЗПОРЕДБИ

                  Фарьорските острови изразиха официално своя интерес да бъдат асоциирани към „Хоризонт Европа“ с писмо за намерения от 14 май 2020 г. В член [16], параграф 1, буква г) от Регламента за „Хоризонт Европа“ относно асоциирането на трети държави към програмата се предвижда, че трети държави и други територии участват в програмата въз основа на споразумение, обхващащо участието на третата държава в която и да е програма на Съюза. Фарьорските острови изпълняват критериите за асоцииране на трети държави към Рамковата програма „Хоризонт Европа“, определени в Регламента за „Хоризонт Европа“, по-специално тъй като разполагат с добър капацитет в областта на науката, технологиите и иновациите, ангажирани са с основана на правила отворена пазарна икономика, включваща честно и справедливо отношение към правата върху интелектуалната собственост и зачитане на правата на човека, която се подкрепя от демократични институции, и насърчават активно политики за подобряване на икономическото и социалното благосъстояние на своите граждани.

                  За да се гарантира непрекъснатост на асоциирането на Фарьорските острови към рамковите програми на ЕС за научни изследвания и иновации и да се установи общата рамка за участието им във всяка програма на Съюза, се препоръчва да се разреши започването на преговори по споразумение, което да съдържа следното:

               ·общите принципи, свързани с участието в която и да е програма на Съюза, включително финансовия принос на третата държава;

               ·специфични за програмата условия по отношение на асоциирането на Фарьорските острови към Рамковата програма „Хоризонт Европа“, при спазване на предвидените в нея условия.

                  В предложеното споразумение ще бъдат определени общите условия, приложими за всяко евентуално участие в други програми на Съюза, които да бъдат допълнени със специфични за програмата условия под формата на протоколи към споразумението, които могат да бъдат договорени в бъдеще, ако двете страни считат, че това е в техен взаимен интерес.

                  Що се отнася до специфичните за програмата условия, с които се регламентира асоциирането на Фарьорските острови към Рамковата програма „Хоризонт Европа“, те следва да предвиждат асоцииране към всички части на програмата, с изключение на специфичната програма за научни изследвания в областта на отбраната, създадена с [Регламент (ЕС) .../... на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейски фонд за отбрана]. Това ще гарантира непрекъснатост на предишното пълно асоцииране към „Хоризонт 2020“ и предшестващата я РП7 (от 2010 г. Фарьорските острови са напълно асоциирани към Рамковата програма за научни изследвания и иновации). Независимо от това, че структурата и измерението на фарьорската система за научни изследвания и иновации доведоха до ограничено участие в инструментите по стълб I и стълб III, при които се отпускат средства на един бенефициер (основно инструмента за МСП), значителна част от приноса на ЕС по предходната рамкова програма беше предназначена за съвместни действия. Това участие беше оценено като полезно и за двете страни, с особена добавена стойност в тематични области като околната среда, здравеопазването и храните, както и научните изследвания в областта на океаните. Фарьорските острови имат значителен нетен принос към последните рамкови програми. С предложеното споразумение ще се определят справедливи и балансирани условия по отношение на финансовия принос на Фарьорските острови. Споразумението ще се основава и на опита от „Хоризонт 2020“ и, както и в предишното споразумение за асоцииране, ще включва клауза за реципрочност, която ще гарантира, че научните работници и правните субекти, установени в Съюза, имат, доколкото е възможно, достъп до участие в програмите за научни изследвания и иновации на Фарьорските острови, които са равностойни на Рамковата програма „Хоризонт Европа“, в съответствие с условията, определени във вътрешното законодателство на Фарьорските острови.

               4.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ

                  Процесуалноправното основание за препоръчаното решение е член 218, параграфи 3 и 4 от ДФЕС.

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за разрешаване на започването на преговори от името на Европейския съюз за сключване на споразумение между Европейския съюз и Фарьорските острови относно общите принципи за участие на Фарьорските острови в програми на Съюза и за асоциирането на Фарьорските острови към Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ (2021—2027 г.)

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 218, параграфи 3 и 4 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че следва да започнат преговори с оглед на сключването на споразумение относно общите принципи за участие на Фарьорските острови в програми на Съюза и за асоциирането на Фарьорските острови към Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ (2021—2027 г.),

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Европейската комисия се оправомощава да договори от името на Европейския съюз споразумение относно общите принципи за участие на Фарьорските острови в програми на Съюза и за асоциирането на Фарьорските острови към Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ (2021—2027 г.).

               Член 2

               Указанията за водене на преговорите се съдържат в приложението към настоящото решение.

               Член 3

               Преговорите се водят в консултация със [специалния комитет, посочен в член 218, параграф 4 от ДФЕС].

               Член 4

               Адресат на настоящото решение е Европейската комисия.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към
            Препоръка заРешение на Съвета
            за разрешаване на започването на преговори от името на Европейския съюз за сключване на споразумение между Европейския съюз и Фарьорските острови относно общите принципи за участие на Фарьорските острови в програми на Съюза и за асоциирането на Фарьорските острови към Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ (2021—2027 г.)

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               УКАЗАНИЯ ЗА ВОДЕНЕ НА ПРЕГОВОРИ ЗА СПОРАЗУМЕНИЕ МЕЖДУ Европейския съюз и Фарьорските острови относно общите принципи за участие на Фарьорските острови в програми на Съюза и за асоциирането на Фарьорските острови към Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ (2021—2027 г.)

               1.В споразумението следва да бъдат предвидени условията за участието на Фарьорските острови в програми на Съюза. С него:

               а)се гарантира справедлив баланс по отношение на приносите и ползите на третата държава, участваща в програмите на Съюза;

               б)се определят условията за участие в програмите, включително изчисляването на финансовите приноси за отделните програми и техните административни разходи. Тези приноси представляват целеви приходи по член 21, параграф 5 от Финансовия регламент;

               в)не се предоставят на третата държава правомощия за вземане на решения по отношение на програмата на Съюза;

               г)се гарантират правата на Съюза да осигурява добро финансово управление и да защитава своите финансови интереси.

               2.Общите принципи, свързани с участието в програми на Съюза, следва да бъдат определени в настоящото споразумение. В споразумението следва да се предвиди, че евентуалното бъдещо асоцииране на Фарьорските острови в предстоящи програми на Съюза следва да бъде уредено под формата на протоколи към настоящото споразумение. Тези протоколи следва да бъдат приети от орган, създаден по силата на споразумението.

               3.При условие че [Регламентът на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“] влезе в сила, в споразумението следва да се предвидят условията за участието на Фарьорските острови във всички части на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ (2021—2027 г.), изпълнявана чрез специфичната програма, създадена с [Решение .../... за създаване на специфична програма за осъществяване на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“], и чрез финансов принос за Европейския институт за иновации и технологии (EIT). Тези условия следва да бъдат в съответствие с [Регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ и за определяне на нейните правила за участие и разпространение на резултатите, Решение XXX от [дата] на Европейския парламент и на Съвета за създаване на специфична програма за осъществяване на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“] и всички други правила, свързани с изпълнението на програмата.

               4.Със споразумението следва да определи размерът на финансовия принос, платим от Фарьорските острови в общия бюджет на Съюза.

               5.В споразумението следва да се предвиди статут на наблюдател на Фарьорските острови в Програмния комитет на „Хоризонт Европа“.

               6.В споразумението следва да се предвиди клауза за реципрочност, гарантираща, доколкото е възможно, реципрочно участие на правни субекти, установени в Съюза, в равностойна(и) програма(и) на Фарьорските острови.

               7.В споразумението следва да се определят правила относно доброто финансово управление във връзка с финансирането от Съюза. По-специално в споразумението следва да се предвиди адекватна защита на финансовите интереси на Съюза, включително предотвратяване, разкриване, коригиране и разследване на нередности, включително измами, възстановяване на изгубени, недължимо платени или неправомерно използвани средства и, когато е целесъобразно, налагане на административни санкции и възстановяване на парични средства. Европейската комисия (OLAF) може да извършва административни разследвания, включително проверки и инспекции на място, a Европейската прокуратура може да разследва и да преследва по наказателен ред престъпления срещу финансовите интереси на Съюза.

               8.По време на преговорите Комисията следва да разгледа възможността за включване на клауза за временно прилагане.

               9.Споразумението следва да е съгласувано със съответните политики и цели на ЕС.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.2.2021
            COM(2021) 76 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори за споразумение между Европейския съюз и Панама по член XXVIII от Общото споразумение за митата и търговията (1994) във връзка с оттеглянето от страна на Панама на тарифните квоти в рамките на СТО за течно мляко и кондензирано мляко

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

               •Основания и цели на предложението

               Посредством съобщение G/SECRET/45 от 12 август 2020 г. Панама уведоми членовете на Световната търговска организация (СТО) за намерението си да оттегли тарифните си квоти за течно мляко и кондензирано мляко по тарифни линии 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 и 0402.99.99 от своя списък на отстъпките CXLI по процедурата по член XXVIII, параграф 1 от Общото споразумение за митата и търговията (1994) (ГАТТ (1994). Същевременно Панама посочи, че е готова да преговаря и да се консултира със засегнатите членове (а именно основните доставчици и притежателите на правото на първоначални преговори за съответните тарифни линии) съгласно член XXVIII от ГАТТ (1994). За тази цел Панама представи статистически данни за вноса по държави на произход за последните три години, за които има такива данни.

                  Съгласно член XXVIII от ГАТТ (1994), тъй като ЕС е членът на СТО, който притежава правото на първоначални преговори за тарифните линии за кондензираното мляко (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 и 0402.99.99), и тъй като е основният доставчик за тарифните линии за течното мляко (0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90), ЕС има правото да преговаря с Панама за подходяща компенсация, за да запази общо равнище на отстъпките, което не е по-малко благоприятно за търговията в сравнение с положението отпреди промяната, предвидена от Панама.

               В съответствие с Процедурите за преговори по член XXVIII, приети от Съвета на ГАТТ на 10 ноември 1980 г.
                  1
               , на 26 октомври 2020 г. ЕС заяви интереса си като член, притежаващ правото на първоначални преговори за стоките, обхванати от код по ХС 0402, и като член, който е основен доставчик на стоките, обхванати от кодове по ХС 0401 10 и 0401 20.

               Целта на настоящото предложение е Комисията да получи от Съвета разрешение да започне преговорите с Панама по член XXVIII от ГАТТ (1994), за да договори подходяща компенсация за ЕС вследствие на решението на Панама да оттегли някои тарифни отстъпки за течното мляко и кондензираното мляко от списъка на отстъпките CXLI.

               Настоящото предложение не засяга Препоръката на Комисията от 29 юли 2015 г. (COM(2015) 369 final) за разрешаване на започването на преговори съгласно член XXIV, параграф 6 и/или член XXVIII от ГАТТ (1994) с членовете на СТО, които изменят своите тарифни отстъпки.

               •Съгласуваност с действащите разпоредби в тази област на политиката

                  Предложението е съгласувано с търговската политика на ЕС и с правилата на СТО.

               •Съгласуваност с други политики на Съюза

                  Не се прилага.

               2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ

               •Правно основание

                  Комисията не посочва материалноправно основание, когато отправя препоръка до Съвета да приеме решение за разрешаване на преговорите по международно споразумение. Затова като правно основание на настоящото предложение следва да се посочи член 218, параграфи 3 и 4.

               •Субсидиарност (при неизключителна компетентност)

                  Съгласно член 5, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) принципът на субсидиарността не се прилага в областите, които са от изключителната компетентност на ЕС. В член 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) общата търговска политика е посочена сред областите, които са от изключителната компетентност на Съюза. Преговорите по член XXVIII от ГАТТ се отнасят до въпроси от обхвата на търговската политика.

               •Пропорционалност

               С настоящата препоръка на Съвета се предлага да разреши на Комисията да започне от името на ЕС преговори с Панама по член XXVIII от ГАТТ (1994). Панама уведоми членовете на СТО за намерението си да проведе преговори по член XXVIII от ГАТТ (1994), за да оттегли тарифните си квоти за течно мляко и кондензирано мляко по тарифни линии 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 и 0402.99.99 от своя списък на отстъпките CXLI. Съгласно правилата на СТО, тъй като ЕС е членът на СТО, който притежава правото на първоначални преговори за тарифните линии за кондензираното мляко (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 и 0402.99.99) и който е основният доставчик за тарифните линии за течното мляко (0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90), ЕС има правото да преговаря с Панама за подходяща компенсация. Предложената препоръка на Комисията е съобразена с принципа на пропорционалността и е необходима за постигането на горепосочените цели.

               •Избор на инструмент

                  Единственият възможен инструмент за постигане на целта е международно споразумение. Затова е необходимо разрешение за започване на преговори за сключване на международно споразумение.

               3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

               •Последващи оценки/проверки за пригодност на действащото законодателство

                  Не се прилага.

               •Консултации със заинтересованите страни

                  Не се прилага. Съгласно правилата на СТО преговорите по член XXVIII от ГАТТ (1994) следва да се провеждат при най-високата възможна поверителност.

               •Събиране и използване на експертни становища

                  Не се прилага.

               •Оценка на въздействието

                  Не се прилага.

               •Пригодност и опростяване на законодателството

                  Не се прилага.

               •Основни права

                  Не се прилага.

               4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

                  Не се прилага.

               5.ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ

               •Планове за изпълнение и механизъм за наблюдение, оценка и докладване

                  Не се прилага.

               •Разяснителни документи (за директиви)

                  Не се прилага.

               •Подробно разяснение на отделните разпоредби на предложението

                  Не се прилага.

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за разрешаване на започването на преговори за споразумение между Европейския съюз и Панама по член XXVIII от Общото споразумение за митата и търговията (1994) във връзка с оттеглянето от страна на Панама на тарифните квоти в рамките на СТО за течно мляко и кондензирано мляко

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

                  като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 218, параграфи 3 и 4 от него,

                  като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

                  като има предвид, че:

               (1)На 12 август 2020 г. Панама уведоми членовете на Световната търговска организация (СТО) за намерението си да започне преговори по член XXVIII от Общото споразумение за митата и търговията (1994) (ГАТТ (1994), за да оттегли тарифните си квоти за течно мляко и кондензирано мляко по тарифни линии 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 и 0402.99.99 от своя списък на отстъпките CXLI по процедурата по член XXVIII, параграф 1 от ГАТТ (1994).

               (2)На 26 октомври 2020 г. Съюзът заяви интереса си пред Панама като член на СТО, който притежава право на първоначални преговори за тарифните линии за кондензираното мляко и който е основен доставчик за тарифните линии за течното мляко, по отношение на отстъпките, които подлежат на преговори и консултации по член XXVIII от ГАТТ (1994).

               (3)Затова Комисията следва да получи разрешение да започне преговорите с Панама по член XXVIII от ГАТТ (1994), за да договори подходяща компенсация за Съюза вследствие на решението на Панама да оттегли някои тарифни отстъпки за течното мляко и кондензираното мляко от списъка на отстъпките CXLI,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               На Комисията се разрешава да преговаря от името на Съюза за споразумение с Панама по член XXVIII от ГАТТ (1994) за подходяща компенсация вследствие на решението на Панама да оттегли тарифните си квоти за течно мляко и кондензирано мляко по тарифни линии 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 и 0402.99.99 от своя списък на отстъпките CXLI.

               Член 2

               Указанията за водене на преговорите са установени в приложението.

               Член 3

                  При воденето на преговорите се провеждат консултации с комитета „Търговска политика“.

               Член 4

                  Адресат на настоящото решение е Комисията.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        Насоки, приети на 10 ноември 1980 г., документи на ГАТТ C/113 и C/113/Corr.1, GATT BISD 27S/26-28.

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.2.2021
            COM(2021) 76 final
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към
            Препоръката заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори за споразумение между Европейския съюз и Панама по член XXVIII от Общото споразумение за митата и търговията (1994) във връзка с оттеглянето от страна на Панама на тарифните квоти в рамките на СТО за течно мляко и кондензирано мляко

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               ·Комисията преговаря по споразумение с Панама в съответствие с член XXVIII от ГАТТ (1994)
                  1
                вследствие на решението на Панама да оттегли тарифните си квоти за течно мляко и кондензирано мляко по тарифни линии 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 и 0402.99.99 от своя списък на отстъпките CXLI.

               ·Комисията провежда преговорите с цел да договори с Панама подходяща компенсация вследствие на решението на тази държава да оттегли тарифните си квоти за течно мляко и кондензирано мляко от своя списък на отстъпките CXLI.

               ·Комисията следва относимите разпоредби на Световната търговска организация (СТО), по-точно член XXVIII от ГАТТ (1994) и Договореността относно тълкуването на член XXVIII от ГАТТ (1994)
                  2
               .

               ·Комисията докладва на Съвета за резултата от преговорите, а когато е целесъобразно – и за всеки евентуално възникнал в хода на преговорите проблем.

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm.

                     (2)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 509 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Испания
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Испания

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19, условията за задействане на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на Испания
                  5
                 да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Tой препоръча също на Испания да провежда, когато икономическите условия го позволяват, фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на обслужването на дълга, като същевременно увеличи инвестициите.

               (3)В Препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната се посочва фискалните политики да продължат да са подкрепящи във всички държави членки от еврозоната през цялата 2021 г. и мерките на политиката да бъдат съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат навременни, временни и целенасочени
                  6
               . Когато епидемичните и икономическите условия позволяват това, спешните мерки следва постепенно да бъдат премахнати, като същевременно се води борба със социалните последици от кризата и въздействието ѝ върху пазара на труда. Следва да се провеждат фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивост на обслужването на дълга, като същевременно се засилят инвестициите. Държавите членки следва да провеждат реформи, които подобряват обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               (4)На 18 ноември 2020 г. Комисията прие становищата си относно проектите на бюджетни планове за 2021 г. на държавите членки от еврозоната, които се основаваха на качествена оценка на фискалните мерки. Комисията беше на мнение, че проектът на бюджетен план на Испания като цяло е в съответствие с препоръките за фискалната политика, приети от Съвета на 20 юли 2020 г., и че повечето от мерките, включени в плана, подкрепят икономическата активност на фона на значителна несигурност.

               (5)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  7
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (6)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  8
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки с ниски рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазват финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (7)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  9
               .

               (8)На 30 април 2021 г. Испания предостави своята програма за стабилност за 2021 г. в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (9)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Испания беше 11,0 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 120,0 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлиза на 8,1 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 4,0 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Испания също така предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на 8,0 % от БВП.

               На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Испания, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, а консолидираният държавен дълг надхвърли референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не намаля със задоволителни темпове. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен и критерият за дълга не е спазен.

               (10)Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на органите е реалистичен за 2021 г. и 2022 г. Отклонението от 0,6 процентни пункта от БВП между прогнозите на Комисията (5,9 %) и тези на програмата (6,5 %) за растежа на БВП през 2021 г. се обяснява с донякъде различните профили на разходите, свързани с безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост. Комисията очаква по-постепенно усвояване на безвъзмездните средства, докато макроикономическият сценарий на програмата за стабилност се основава на използване на средствата по в началото на периода, което води до по-висок икономически растеж. През 2022 г. прогнозите в голяма степен съответстват със само незначителна разлика между тях.

               (11)В своята програма за стабилност за 2021 г. правителството планира намаление на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 11,0 % от БВП през 2020 г. на 8,4 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да намалее на 119,5 % от БВП през 2021 г. Според програмата промяната на първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) е предвидена да бъде 5,8 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Тези прогнози са над прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г., в която се предвижда дефицитът да бъде 7,6 % от БВП. Разликата се обяснява с разликата в прогнозите за държавните разходи. По-специално Комисията очаква държавните разходи за социални трансфери и други разходи да са по-малки от прогнозираните в програмата за стабилност.

               (12)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Испания прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези силни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от Испания през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Дискреционните мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., са временни или се съпътстват от компенсаторни мерки.

               (13)В програмата за стабилност за 2021 г. се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,04 % от БВП през 2020 г., 1,8 % през 2021 г., 1,9 % през 2022 г., 1,4 % през 2023 г. и 0,1 % през 2024 г. Планира се финансирането от механизма да бъде използвано почти изцяло в рамките на програмния период, тъй като около 95 % от безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, отпуснати на Испания, ще бъдат използвани през периода 2021—2023 г. В програмата се посочва също възможността на по-късен етап да бъдат поискани заеми по Механизма за възстановяване и устойчивост в размер на 6,3 % от БВП. Това може да удвои размера на плана за възстановяване и устойчивост на Испания. Фискалните прогнози на програмата за стабилност обаче не включват прякото въздействие на безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост върху плановете за разходите и приходите, а само непрякото въздействие върху приходите, свързани с по-високия растеж на БВП. Прогнозата на Комисията от пролетта не включва изцяло безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, планирани от Испания, в бюджетните си прогнози до 2022 г. поради различни допусканията за това кога проектите по линия на плана за възстановяване и устойчивост на Испания напредват до етап, в който реално ще се извършват разходи, така че да започнат и те да оказват въздействие върху растежа на БВП.

               (14)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  10
                и допълнен с допълнителна информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо, и подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните спешни мерки бяха изключени от съвкупните разходи. Тези временни спешни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната икономическа ситуация и нормалната ситуация в областта на общественото здраве.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи.

               Поради това фискалната позиция след това се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и изключване на временните спешни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (15)В програмата за стабилност за 2021 г. на Испания се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Испания да намалее до 5,0 % от БВП през 2022 г., главно поради спирането на временните мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее на 115,1 % от БВП през 2022 г. Тези прогнози са в голяма степен в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г.

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. от инвестициите, финансирани както от националния бюджет, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на -0,5 % от БВП
                  11
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 0,6 процентни пункта от БВП. Финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да имат рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта от БВП
                  12
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат рестриктивен принос от 0,4 процентни пункта от БВП.

               (16)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на предизвикателствата, свързани с изменението на климата, и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (17)Според средносрочните бюджетни планове на програмата се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 4,0 % през 2023 г. на 3,2 % от БВП през 2024 г. Не се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се върне на равнище под 3 % от БВП през периода на програмата.

               Въз основа на програмата общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене от инвестициите, финансирани както от националния бюджет, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява средно на +0,9 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да намалее с 0,9 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да имат неутрален принос
                  13
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

               Понастоящем средният 10-годишен номинален потенциален растеж се оценява на 2½ %. Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Испания.

               (18)Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее от 113,3 % от БВП през 2023 г. на 112,1 % от БВП през 2024 г. Поради високото съотношение на дълга към БВП, което се очаква да намалее само постепенно с течение на времето, се счита, че Испания е изправена пред високи рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план съгласно последния анализ на устойчивостта на обслужването на дълга
                  14
               .

               (19)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат предимно качествени и да включват някои диференцирани количествени елементи като част от средносрочните насоки. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Съветът оцени програмата за стабилност за 2021 г. и последващите действия от страна на Испания във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.,

               ПРЕПОРЪЧВА НА ИСПАНИЯ:

               1.През 2022 г. да използва Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно провежда разумна фискална политика. Да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да се гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Испания за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2020 г. (ОВ С 282, 26.8.2020 г., стр. 54).

                     (6)

                        В очакване на окончателно приемане от Съвета след одобрение от Европейския съвет. Текстът, договорен от Еврогрупата на 16 декември 2020 г., е достъпен на адрес:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/bg/pdf

                     (7)

                  ОВ
                   L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

                     (8)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (9)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа на възстановяването и модернизиране на нашата икономика“, Брюксел, 2.6.2021 г. (COM(2021) 500 final).

                     (10)

                        По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде оценена както трябва фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

                     (11)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което показва експанзионистична фискална политика.

                     (12)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат експанзионистичен принос от 0,5 процентни пункта от БВП.

                     (13)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

                     (14)

                        Вж. работния документ на службите на Комисията — Статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на програмите за стабилност и конвергенция за 2021 г.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 517 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция за 2021 г. на Унгария
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция за 2021 г. на Унгария

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на Унгария
                  5
                да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Той препоръча също на Унгария да провежда, когато икономическите условия го позволяват, фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на обслужването на дълга, като същевременно увеличи инвестициите.

               (3)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  6
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (4)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  7
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки с ниски рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазват финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (5)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  8
               .

               (6)На 30 април 2021 г. Унгария представи програмата си за конвергенция за 2021 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (7)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Унгария беше 8,1 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 80,4 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлизаше на -5,9 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 6,3 % в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Унгария също така предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на около 6,8 % от БВП.

               На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от ДФЕС. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Унгария, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, а консолидираният държавен дълг надхвърли референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не намаля със задоволителни темпове. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен и критерият за дълга не е спазен.

               (8)Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е предпазлив за 2021 г. и 2022 г. В програмата за конвергенция се предвижда растеж на реалния БВП от 4,3 % през 2021 г. и 5,2 % през 2022 г., което представлява по-слабо възстановяване в сравнение с прогнозата на Комисията от пролетта, което се дължи главно на очакваното по-бавно съживяване на износа и частното потребление. Прогнозите в програмата за конвергенция за темпа на растеж на номиналния БВП и главните данъчни основи, включително възнагражденията на наетите лица и частното потребление, са малко по-ниски от прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. и до голяма степен сходни с тези за 2022 г.

               (9)В своята програма за конвергенция за 2021 г. правителството планира намаляване на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 8,1 % от БВП през 2020 г. на 7,5 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да намалее до 79,9 % от БВП. Според програмата промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) се предвижда да възлиза на -5,1 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на 3,0 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. се предвижда по-нисък дефицит (6,8 %) и съотношения на дълга (78,6 %) през 2021 г., което отразява по-силния растеж на икономическите и данъчните приходи.

               (10)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Унгария прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези силни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от държава Унгария през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Някои от дискреционните мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., не изглеждат временни, нито съпътствани от компенсаторни мерки. Отвъд времевия хоризонт на прогнозата на Комисията, през 2023 г. оставащото въздействие на тези невременни мерки се оценява на 2 % от БВП, като се състои главно от увеличаването на заплатите на здравните работници, постепенното повторно въвеждане на 13-та месечна пенсия и освобождаването от данък върху доходите на физическите лица на възраст под 25 години.

               (11)В програмата за конвергенция за 2021 г. се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,9 % от БВП през 2021 г., 0,9 % от БВП през 2022 г., 1,0 % през 2023 г., 0,6 % през 2024 г. и 0,4 % през 2025 г. Прогнозата на Комисията от пролетта не включва изцяло тези безвъзмездни средства в бюджетните прогнози поради липсата на достатъчно подробна информация относно националния план за възстановяване и устойчивост към крайната дата. Вместо това в прогнозата на Комисията се допуска линейно усвояване на всички отпуснати безвъзмездни средства през срока на действие на Механизма за възстановяване и устойчивост, считано от втората половина на 2021 г. до 2026 г. Така в прогнозата на Комисията инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,4 % от БВП през 2021 г. и 0,8 % през 2022 г.

               (12)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  9
                и допълнен с допълнителна информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо, подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните спешни мерки бяха изключени от съвкупните разходи. Тези временни спешни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната икономическа ситуация и нормалната ситуация в областта на общественото здраве.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи.

               Поради това фискалната позиция след това се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и изключване на временните спешни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (13)В програмата ѝ за конвергенция за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Унгария да намалее до 5,9 % от БВП през 2022 г., главно поради възстановяването на икономиката. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее на 79,3 % от БВП. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. се предвиждат по-ниски съотношения на дефицит (4,5 %) и на дълга (77,1 %) поради по-силния растеж на икономическите и данъчните приходи, както и поради по-ниската база на дефицита през 2021 г. в прогнозата на Комисията.

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. от инвестициите, финансирани както от националните бюджети, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на +0,7от БВП
                  10
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 0,2 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да доведат до експанзионистичен принос в размер на 0,1 процентни пункта от БВП
                  11
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат рестриктивен принос от 1,0 процентен пункт от БВП.

               (14)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на предизвикателствата, свързани с изменението на климата, и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (15)Според средносрочните бюджетни планове на програмата се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 3,9 % през 2023 г. на 3,0 % от БВП през 2024 г. и 2,0 % от БВП през 2025 г. Планира се дефицитът по консолидирания държавен бюджет да надвишава повече 3 % от БВП през 2024 г.

               Въз основа на програмата общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене от инвестициите, финансирани както от националните бюджети, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява средно на 0,3 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да намалее с 0,4 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да доведат до рестриктивен принос в размер на 0,3 процентни пункта от БВП
                  12
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат експанзионистичен принос от 0,6 процентен пункт от БВП.

               Текущата оценка на 10-годишния среден номинален потенциален растеж е 6¾ %
                  13
               . Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Унгария.

               (16)Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее от 77,5 % от БВП през 2023 г. на 75,7 % от БВП през 2024 г. и на 73,1 % от БВП през 2025 г. Счита се, че Унгария е изправена пред рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план съгласно последния анализ на устойчивостта на обслужването на дълга
                  14
               .

               (17)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат с предимно качествен характер. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Съветът оцени програмата за конвергенция за 2021 г. и последващите действия от страна на Унгария във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.

               ПРИКАНВА УНГАРИЯ:

               1.През 2022 г. да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително стимула от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да се гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Унгария и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2020 г. (OВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 107).

                     (6)

                  ОВ
                   L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

                     (7)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (8)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа на възстановяването и модернизиране на нашата икономика, Брюксел, 2.6.2021 г., COM(2021)500 final.

                     (9)

                        По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде оценена както трябва фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

                     (10)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което показва експанзионистична фискална политика.

                     (11)

                        Предвижда се други капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят неутрален принос.

                     (12)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

                     (13)

                        По оценка на Комисията, следвайки общоприетата методика.

                     (14)

                        Вж. работния документ на службите на Комисията — Статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на програмите за стабилност и конвергенция за 2021 г.