title: Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно Националната програма за реформи на Полша за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за периода 2012—2015 г.

text:
               24.7.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 219/65

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 10 юли 2012 година
   относно Националната програма за реформи на Полша за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за периода 2012—2015 г.
   2012/C 219/19
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)

               На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно на националната програма за реформи на Полша за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Полша за 2011—2014 г.

               (4)

               На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Полша не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

               (7)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

               (9)

               На 25 април 2012 г. Полша представи програмата си за конвергенция за периода 2012—2015 г., а на 27 април своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (10)

               Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на програмата за конвергенция. Съветът счита, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата е реалистичен и отговаря на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целта на очертаната в програмата за конвергенция бюджетна стратегия е да се коригира прекомерният дефицит до 2012 г. и средносрочната бюджетна цел (СБЦ) да се постигне до 2015 г. Програмата за конвергенция потвърждава предишната СБЦ за дефицит от 1 % от БВП, което е подходящо отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планираната корекция на дефицита е в съответствие с определения от Съвета краен срок, а планираното бюджетно подобрение е в съответствие с препоръката на Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит (ППД). Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо (5) планираният годишен напредък в постигането на СБЦ е по-висок от 0,5 % от БВП (в структурно изражение). Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. темпът на нарастване на бюджетните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, е в съответствие с целевия показател на Пакта за стабилност и растеж през целия период на действие на програмата, но леко надвишава целевия показател за разходите през 2013 г. Отбелязването на достатъчен напредък в постигането на СБЦ може да изисква допълнителни усилия, тъй като той се основава предимно на значителни съкращения на разходите за публични инвестиции и не е гарантиран в достатъчна степен от конкретни мерки през последните години на програмата за конвергенция. Предвижда се консолидираният държавен дълг на Полша да остане под референтната стойност от 60 % от БВП през периода на действие на програмата. Националните органи прогнозират, че той ще намалява постепенно от 56,3 % от БВП през 2011 г. до 49,7 % от БВП през 2015 г., докато Комисията, като взема предвид възможните рискове за плановете за консолидация, очаква подобрението да стане по-бавно.

               (11)

               Правителството все още не предприело действия за въвеждането до 2013 г. на постоянно правило по отношение на разходите. Въвеждането на постоянното правило е все още в процес на подготовка и до този момент не са съобщени никакви подробности. Няма отбелязан напредък и по отношение на адаптирането на класификацията на националните сметки към Европейската система от сметки (стандартите ESA 95), както и по отношение на подобряването на координацията между отделните нива на управление в бюджетния процес.

               (12)

               Безработицата сред младите хора е над средната за ЕС и е до голяма степен резултат от несъответствието между предлаганите и търсените квалификации и ограничения достъп до стажове и обучение в процеса на работа. Планирани са мерки за улесняване навлизането на младите хора на пазара на труда. Частичната злоупотреба с договорите за самостоятелна заетост и гражданскоправните договори, които не се регулират от трудовото право, се оказва основната причина за сегментирането на пазара на труда и за бедността сред работещите, която е сред най-високите в Съюза. Освен това обхватът и адекватността на добавките, предоставяни в подкрепа на работещите лица с ниски доходи, следва да бъдат преразгледани.

               (13)

               През втората половина на 2011 г. Полша започна изпълнението на амбициозна реформа на висшето образование. Тя цели увеличаването на връзките между бизнеса и образованието и намаляването на несъответствието между предлаганите и търсените квалификации. Реформата цели да внесе по-голяма гъвкавост в курсовете на обучение и да ги съобрази в по-голяма степен с променящите се нужди на пазара на труда. Тя насърчава и самостоятелната заетост. Въпреки това обаче продължава да съществува нужда от модернизирането и повишаване на качеството на преподаването, като специално внимание следва да се обърне на частните висши училища.

               (14)

               Участието на жените на пазара на труда трябва да бъде увеличено, като се направи необходимото за подобряване на системата за грижи за децата. Понастоящем Полша е на последно място в Европа по брой на децата в заведения за предучилищно образование. Това се дължи на липсата на места и липсата на подходяща инфраструктура. Обещанието на правителството да осигури допълнителни средства за откриването на институции за грижи за деца в предучилищна възраст (на възраст от 3 до 5 години) не е отразено в Закона за бюджета за 2012 г. В някои общини това доведе до затварянето на училища и детски градини.

               (15)

               За преодоляване на слабото участие на по-възрастните работници в пазара на труда Полша прие обща пенсионна реформа. Законоустановената пенсионна възраст ще бъде постепенно увеличавана от 2013 г. нататък, за да достигне 67 години (понастоящем 65 години) — при мъжете през 2020 г., а при жените (понастоящем 60 години) през 2040 г. Полша продължи да полага усилия за ограничаването на преференциалните условия за пенсиониране на униформените служби. През 2011 г. Полша въведе някои промени във фонда за социално осигуряване на селските стопани (KRUS). Въпреки това обаче реформата е временна и недостатъчна от гледна точка на пазара на труда. Миньорите все още се ползват от специална пенсионна схема.

               (16)

               Неотдавнашните реформи за подобряване на средата за научни изследвания целят насочването на специални средства към институциите с най-добри резултати. Националната програма за научни изследвания, приета през август 2011 г., представлява важна крачка в тази посока. Все пак продължава да не е ясно как приоритетите на тази програма са свързани с политиката за иновации и промишлената политика и как се насърчават от тях.

               (17)

               Съществуващите ограничения в областта на предоставянето на професионални услуги са сериозна пречка пред по-нататъшния растеж, особено в секторите на строителството, транспорта и здравеопазването. Правителството обяви план за намаляване с 50 % на регулирането в областта на професионалните услуги по отношение както на изискванията за образование, така и на лицензирането. Въпреки неотдавнашните усилия административната тежест за бизнеса продължава да е значителна, а публичната администрация е все така неефективна. Сред основните проблемни области са високите разходи за привеждане в съответствие с изискванията, сложното и нестабилно данъчно законодателство, незадоволителното състояние относно изпълнението на договорите, проточените и утежнени процедури за лицензиране и получаване на разрешения и законодателството за имотния регистър и за зониране. Съдопроизводството и другите правни действия са проточени, като е налице сравнително висок брой на висящите дела.

               (18)

               Растежът и конкуренцията в сектора на енергетиката са спъвани поради закъсненията в изпълнението на законодателството на ЕС, особено във връзка с втория и третия енергиен пакет и Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (6) (директивата относно енергията от възобновяеми източници), както и поради незавършили процедури при нарушение. Мрежата от магистрали и високоскоростни магистрали е в процес на интензивно изграждане с подкрепата на средства от ЕС, но нуждата от инвестиции в железопътната мрежа става дори по-належаща, като се има предвид изключително лошото състояние на инфраструктурата. Полша не използва в максимална степен наличните за тази цел ресурси от Кохезионния фонд. Продължават да съществуват пречки за ефикасното функциониране на железопътния пазар.

               (19)

               Полша пое редица ангажименти по силата на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти, както и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., са свързани с подпомагането на заетостта, повишаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките.

               (20)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Полша. Тя направи оценка на програмата за конвергенция и на националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

               (21)

               Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Полша да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

               1.

               Да постигне планирания напредък по отношение на коригирането на прекомерния дефицит. За тази цел да изпълни изцяло бюджета за 2012 г. и да осъществи структурната корекция, посочена в препоръките на Съвета ППД. След това да конкретизира мерките, необходими за гарантиране на изпълнението на бюджетната стратегия през 2013 г. и след това, както е предвидено, като направи адекватна структурна корекция, за да осъществи достатъчен напредък в постигането на СБЦ, включително спазване на целевия показател за разходите. Да ограничи в бъдеще съкращенията в насърчаващите растежа разходи и да повиши събираемостта на данъците.

               2.

               Да ускори реформата на бюджетната рамка като до 2013 г. приеме законодателство за въвеждането на постоянно правило по отношение на разходите. Това правило следва да е в съответствие с ESA. Да предприеме мерки за засилване на действието на механизмите за координация между отделните нива на управление в средносрочен план и по отношение на ежегодния бюджетен процес.

               3.

               Да намали безработицата сред младите хора, да увеличи възможностите за стажове и обучение в процеса на работа, да повиши качеството на професионалното обучение и да приеме предложената стратегия за учене през целия живот. Да гарантира по-добро съответствие между образованието и нуждите на пазара на труда и да подобри качеството на преподаването. За да противодейства на сегментацията на трудовия пазар и бедността сред работещите, да ограничи прекомерното използване на граждански договори и да разшири обхвата на изпитателния срок, който да се прилага и спрямо постоянните договори.

               4.

               Да положи по-големи усилия за увеличаването на участието на жените на пазара на труда и да повиши дела на записаните деца, както в институциите за гледане на малки деца, така и в институциите за предучилищно образование, като се осигури стабилно финансиране и инвестиции в публична инфраструктура, наличието на квалифициран персонал и лесен достъп. Да отстрани утвърдените практики за ранно пенсиониране с цел увеличаване на възрастта на напускане на пазара на труда. Да премахне поетапно специалната пенсионна схема за миньори с оглед на приобщаването им към общата схема. Да предприеме по-амбициозни мерки с дълготраен характер за реформиране KRUS, за да бъдат по-добре отразени разликите в личните доходи.

               5.

               Да предприеме допълнителни мерки за осигуряването на благоприятна за иновациите бизнес среда, като се осъществи по-добра връзка между научните изследвания, иновациите и промишлената политика и като се установят общи приоритетни области и инструменти, които подпомагат цикъла на въвеждане на иновации от начало до край; да подобри достъпа до финансиране за научни изследвания и иновации посредством гаранции и мостово финансиране.

               6.

               Да увеличи усилията за подобряване на стимулите за инвестиране в мощности за производство на енергия и в енергийна ефективност в цялата енергийна мрежа, да ускори развитието на електропреносната мрежа, включително трансграничните връзки, да премахне пречките пред трансграничния обмен на електрическа енергия и да засили конкуренцията в газовия сектор чрез постепенното премахване на регулираните цени и чрез създаването на платформа за търговия с природен газ. Да увеличи ролята и ресурсите на регулатора на железопътния пазар и да осигури ефективното и бързо изпълнение на железопътни инвестиционни проекти. Да намали ограниченията в областта на професионалните услуги и да опрости процедурите за осигуряване на изпълнението на договорите и изискванията за получаване на разрешения за строителство.

      Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

            За Съвета

            Председател

         V. SHIARLY

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

      (3)  ОВ С 217, 23.7.2011 г., стр. 5.

      (4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методология.

      (6)  ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 16.

      (7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Европейската централна банка от 24 август 2017 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Banco de Portugal (ЕЦБ/2017/24)

text:
               2.9.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 292/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 24 август 2017 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Banco de Portugal
   (ЕЦБ/2017/24)
   (2017/C 292/01)
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица е еврото, се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               Мандатът на сегашните външни одитори на Banco de Portugal, PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. изтече след одита за финансовата 2016 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2017 година.

               (3)

               Banco de Portugal избра Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. за свои външни одитори за финансовите години от 2017 до 2021,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Препоръчва се назначаването на Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. за външни одитори на Banco de Portugal за финансовите години от 2017 до 2021.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 24 август 2017 година.

            Председател на ЕЦБ

         Mario DRAGHI


title: Препоръка на Европейската централна банка от 17 ноември 2008 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Banque centrale du Luxembourg (EЦБ/2008/16)

text:
               22.11.2008

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 299/5

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

   от 17 ноември 2008 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Banque centrale du Luxembourg
   (EЦБ/2008/16)
   (2008/C 299/02)
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на Евросистемата се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               Мандатът на сегашните външни одитори на Banque centrale du Luxembourg ще изтече след одита за финансовата 2008 г. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2009 г.

               (3)

               Banque centrale du Luxembourg избра KPMG AUDIT SARL за свой външен одитор за финансовите години от 2009 до 2013,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Препоръчва се назначаването на KPMG AUDIT SARL за външен одитор на Banque centrale du Luxembourg за финансовите години от 2009 до 2013.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 17 ноември 2008 година.

            Председател на ЕЦБ

         Jean-Claude TRICHET


title: Препоръка (Евратом) 2016/538 на Комисията от 4 април 2016 година относно прилагането на член 103 от Договора за Евратом (нотифицирано под номер С(2016) 1168)

text:
               6.4.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 89/20

         ПРЕПОРЪКА (Евратом) 2016/538 НА КОМИСИЯТА
   от 4 април 2016 година
   относно прилагането на член 103 от Договора за Евратом

         (нотифицирано под номер С(2016) 1168)

   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 103 от него във връзка с член 106а, като се позовава на член 292 от Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като има предвид, че:

               (1)

               В съответствие с член 2, буква з) от Договора една от задачите на Общността е да създава с други страни и международни организации такива отношения, които могат да насърчат напредъка в използването на ядрената енергия за мирни цели. С оглед на изпълнението на тази задача по силата на дял II, глава 10 от Договора на Общността са определени правомощия в сферата на външните отношения.

               (2)

               В съответствие с член 101 от Договора Общността може, в рамките на своите правомощия и компетентност, да поема задължения чрез сключване на споразумения или договори с трета държава, международна организация или гражданин на трета държава. В съответствие с тази разпоредба са сключени споразумения на Евратом с основните държави — доставчици на Общността.

               (3)

               Съгласно член 102, от друга страна, Комисията се оправомощава да сключва споразумения, по които освен Общността са страни и държавите членки. Подобни споразумения могат да бъдат изпълнени по отношение на Общността само чрез тясна връзка между институциите на Общността и държавите членки както в процеса на договаряне и сключване на споразумението, така и при изпълнението на задълженията, предвидени в него.

               (4)

               В съответствие с Договора държавите членки си запазват — при условията, предвидени в Договора — правоспособността да влизат в договорености като действащи лица на международната сцена и, следователно, имат правото да сключват във всеки един момент двустранни споразумения с трети държави, които се отнасят до въпроси, попадащи в приложното поле на Договора за Евратом.

               (5)

               Член 103 от Договора има основна роля за съвместяването на необходимостта да се гарантира единството и върховенството на правото в областта на Евратом и свободата на действие на държавите членки при воденето на техните външни отношения в областта на ядрената енергетика. Съгласно този член държавите членки са длъжни да съобщават на Комисията за проектоспоразуменията или проектодоговорите с трета държава, международна организация или гражданин на трета държава, когато тези споразумения или договори се отнасят до въпроси, попадащи в приложното поле на Договора. Ако проектодоговорът или проектоспоразумението съдържат клаузи, които препятстват прилагането на Договора, Комисията в рамките на един месец от получаване на съобщението е длъжна да съобщи на съответната държава членка своите коментари. Държавата членка може да сключи предложеното споразумение или договор само след като е удовлетворила възраженията на Комисията или се е съобразила с постановеното по спешност решение на Съда на Европейския съюз по молба на тази държава, относно съвместимостта на предложените клаузи с разпоредбите на Договора.

               (6)

               В своето решение 1/78 от 14 ноември 1978 г. Съдът на Европейските общности постанови, че целта на член 103 е да гарантира, че разпоредбите на Договора не се подкопават от споразумения или договори, сключени от държавите членки с трети страни (1).

               (7)

               Оценката съгласно член 103 обхваща съвместимостта на проектоспоразумението или проектодоговора с разпоредбите на Договора за Евратом и с вторичното законодателство, прието на основание на него. Тя не включва съвместимостта на проектоспоразумението или проектодоговора с разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз.

               (8)

               При прилагането на член 103 вече е натрупан значителен опит. Той показва, че някои аспекти на достиженията на правото в областта на Евратом са пряко относими в контекста на външните отношения на държавите членки. В своите коментари до държавите членки след направени оценки по член 103 Комисията многократно е трябвало да обръща внимание на конкретни разпоредби на правото в областта на Евратом. Поради това са необходими насоки относно прилагането на член 103. Целта на настоящата препоръка е да припомни основните разпоредби, които са относими в този контекст, и да осигури повече яснота и правна сигурност за държавите членки при договарянето на проектоспоразумения или проектодоговори.

               (9)

               Едномесечният срок, посочен в член 103, втора алинея, започва да тече от датата, на която Комисията получи съобщението. Счита се, че съобщението е получено едва когато Комисията разполага с пълното досие по нотификацията.

               (10)

               Решение № 994/2012/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (2) дава на държавите членки възможност да се обърнат за съдействие към Комисията при договарянето на международни споразумения, попадащи в приложното поле на посоченото решение. Държавите членки следва да имат същата възможност и когато договарят споразумения или договори, попадащи в приложното поле на Договора за Евратом.

               (11)

               Ядрените изследвания попадат в приложното поле на Договора за Евратом, както е предвидено в дял II, глава 1 — „Развитие на изследователската дейност“. Поради това настоящата препоръка на Комисията обхваща също така международните споразумения за изследователска дейност в сферата на ядреното делене и термоядрения синтез.

               (12)

               Основните стандарти, определени от Общността в съответствие с дял II, глава 3 от Договора, и по-специално Директива 2009/71/Евратом на Съвета (3), Директива 2011/70/Евратом на Съвета (4) и Директива 2013/59/Евратом на Съвета (5) имат за цел да гарантират защитата на здравето на работниците и на обществеността като цяло срещу йонизиращите лъчения, независимо от какъв източник. Те са в центъра на правната система, създадена с Договора, и поради това са от основна важност в контекста на оценките по член 103.

               (13)

               В дял II, глава 6 от Договора се създава Агенцията за снабдяване към Евратом, на която се предоставя изключителното право да сключва договори, отнасящи се до снабдяването с руди, суровини и специални делящи се материали, с произход от Общността или извън нея. Ако проектоспоразумение или проектодоговор, до които се отнася настоящата препоръка, включва и разпоредби относно снабдяването с материали, неговата оценка от Комисията в съответствие с член 103 следва да не засяга изключителното право на Агенцията да сключва договори за снабдяване; приподписването на договори за доставки от Агенцията, от друга страна, не засяга оценката на Комисията относно съвместимостта на проектоспоразуменията или проектодоговорите на държавите членки с разпоредбите на Договора и на свързаното с него вторично законодателство.

               (14)

               Един от основните стълбове на европейската стратегия за енергийна сигурност е диверсификацията на външните източници и на свързаната с тях инфраструктура. В контекста на пазара на уран и ядрено гориво Комисията и държавите членки са призовани да си сътрудничат за диферсифициране на снабдяването с ядрено гориво, когато това е необходимо. Комисията се ангажира системно да взема предвид диверсификацията на доставките на гориво в своята оценка на нови инвестиционни проекти в ядрената енергетика и нови проектоспоразумения или проектодоговори с трети държави. Агенцията за снабдяване към Евратом, от друга страна, има задължението да гарантира, че всяка нова инвестиция не препятства възможността за диверсификация на доставките на гориво. Настоящата препоръка допринася за постигането на тези цели.

               (15)

               В съответствие с член 104, втора алинея от Договора държавите членки следва да съобщават на Комисията, по нейно искане, цялата информация, отнасяща се до споразумения и договори, попадащи в приложното поле на Договора и сключени от лице или предприятие с трета държава, международна организация или гражданин на трета държава,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               „Проектоспоразумение или проектодоговор“ по смисъла на член 103 от Договора следва да се разбира като всяко споразумение, независимо от наименованието му, което се отнася до въпроси от приложното поле на Договора и което е договорено от държава членка (6). Проектоспоразуменията и проектодоговорите за изменение на съществуващи споразумения или договори между една или повече държави членки и трета държава, международна организация или гражданин на трета държава, отнасящи се до въпроси от приложното поле на Договора, също попадат в приложното поле на член 103. Проектоспоразуменията или проектодоговорите, отнасящи се до снабдяването със или до обработката, преработването или получаването на руди, суровини или специални делящи се материали, които ще бъдат сключени между предприятия и за които ще бъде нотифицирана Агенцията за снабдяване към Евратом или които ще ѝ бъдат предоставени за сключване в съответствие с дял II, глава 6 от Договора, обаче следва да не бъдат нотифицирани на Комисията в съответствие с член 103.

      ЧАСТ I

      Етап преди нотификацията

               2.

               Ако една държава членка възнамерява да започне преговори с трета държава, международна организация или гражданин на трета държава във връзка с проектоспоразумение или проектодоговор, тя може да уведоми писмено Комисията за намерението си. Когато държавата членка изпрати на Комисията такова уведомление за преговори, засегнатата държава членка се насърчава да информира редовно Комисията за хода на преговорите. Държавата членка може да поиска също така от Комисията консултации как да избегне несъвместимостта на проектоспоразумението или проектодоговора с Договора.
               Държавите членки могат също така, когато считат за необходимо, да поискат Комисията да участва в преговорите като наблюдател.

               3.

               Държавите членки се насърчават да представят нотификации съгласно член 103, след като страните постигнат съгласие ad referendum по всички основни елементи на проектоспоразумението или проектодоговора, но преди сключването на проектоспоразумението или проектодоговора.

               4.

               Държавите членки се насърчават да изпращат на Комисията предварително по електронен път копие от нотификацията, включително от всички придружващи я документи (7). Независимо от това електронното съобщение следва да бъде последвано от нотификация на пълното досие на хартиен носител.

      ЧАСТ II

      Съдържание на нотификацията

               5.

               Нотификацията следва да включва, според случая, всички изброени по долу елементи:

                           а)

                           текста на проектоспоразумението или проектодоговора;

                           б)

                           евентуални приложения или допълнения към проектоспоразумението или проектодоговора;

                           в)

                           евентуални други споразумения или договори във вида, в който са в сила към момента, посочени в нотифицираното проектоспоразумение или нотифицирания проектодоговор.

      ЧАСТ III

      Съвместимост на проектоспоразумението или проектодоговора с Договора

               6.

               Държавите членки се насърчават да включват в своите проектоспоразумения или проектодоговори изрична препратка към своето членство в Европейската общност за атомна енергия и към задълженията, произтичащи от него. Предлага се те да припомнят, че в случай на противоречие между разпоредбите на проектоспоразумението или проектодоговора и разпоредбите на правото в областта на Евратом, предимство имат вторите. При договарянето на своите проектоспоразумения или проектодоговори държавите членки надлежно вземат предвид собствените компетентности на Общността, както и принципите и основните свободи, залегнали в Договора, във връзка с общия ядрен пазар и евентуалните изисквания, произтичащи от актове на институциите, приети в съответствие с Договора.

               7.

               Държавите членки гарантират, че техните проектоспоразумения или проектодоговори не съдържат клаузи, които противоречат на основните стандарти, определени в съответствие с дял II, глава 3 от Договора. Те включват по-специално:

                           i)

                           принципа за крайната отговорност на държавата членка за управлението на отработеното гориво и радиоактивните отпадъци, генерирани на нейна територия;

                           ii)

                           принципа за крайната отговорност на държавата членка или третата държава, от която се транспортират радиоактивни отпадъци или отработено гориво за обработка или преработка с цел тяхното безопасно и отговорно погребване;

                           iii)

                           изискването радиоактивните отпадъци да се погребват в държавата членка, в която са генерирани, освен ако са изпълнени условията, определени във вторичното законодателство, прието на основание на Договора.

               8.

               При договарянето на проектоспоразумения или проектодоговори държавите членки отчитат в максимална степен изискванията на общата политика за снабдяване в съответствие с дял II, глава 6 от Договора, и по-специално необходимостта да се гарантира — при зачитане на правото на Агенцията за снабдяване към Евратом да сключва договори за снабдяване — редовното и справедливо снабдяване с руди, суровини и специални делящи се материали на всеки потребител в Общността. Държавите членки трябва да избягват по-специално включването на клаузи, които биха довели до това който и да е потребител, намиращ се на тяхната територия, да започне да зависи в прекомерна степен от един-единствен източник на снабдяване или от един-единствен доставчик на услуги, оборудване или технологии, свързани с ядрения горивен цикъл. Аналогично, държавите членки трябва да не включват клаузи, чието предназначение или чийто ефект е да затварят пазара за алтернативни снабдители или доставчици или да затрудняват прекомерно появата на алтернативни снабдители или доставчици.

               9.

               Препоръчва се държавите членки да припомнят в своите проектоспоразумения или проектодоговори, че към всеки ядрен материал, разменян по силата на тези проектоспоразумения или проектодоговори, се прилагат изискванията за контрол на безопасността в съответствие с дял II, глава 7 от Договора по време на всички етапи от неговото присъствие на територията на Общността. Държавите членки се насърчават също така да включват препратка към споразумението в сила между Общността, Международната агенция за атомна енергия и съответната държава членка относно прилагането на контрола на безопасността, както и относно евентуални допълнителни протоколи към него.

               10.

               Държавите членки трябва да не включват в своите проектоспоразумения или проектодоговори разпоредби, в резултат на които на другата страна или на другите страни по проектоспоразумението или проектодоговора се прехвърля собствеността на специални делящи се материали, които са собственост на Общността в съответствие с дял II, глава 8 от Договора.

               11.

               Държавите членки гарантират, че техните проектоспоразумения или проектодоговори не съдържат разпоредби, по силата на които трансферът в рамките на Общността, независимо за какви цели, на която и да било от стоките или който и да било от продуктите, изброени в приложение IV към Договора, става обект на предварително разрешение от другата страна или другите страни по проектоспоразумението или проектодоговора или които препятстват съответствието с правилата на общия ядрен пазар.

               12.

               При договарянето на проектоспоразумение или проектодоговор държавите членки трябва да отчитат, където е приложимо, евентуалните споразумения, сключени между Общността и другата страна или страни по проектоспоразумението или проектодоговора. Те се насърчават изрично да включват препратка към съответното споразумение по Евратом в текста на проектоспоразумението или проектодоговора, който ще бъде нотифициран на Комисията.

      ЧАСТ IV

      Оценка на нотификацията от Комисията

               13.

               При извършването на своята оценка Комисията оповестява коментарите си на засегнатите държави членки. В тези коментари следва да се посочва кои разпоредби от проектоспоразумението или проектодоговора пречат на прилагането на Договора по смисъла на член 103 и, където е приложимо, да се препраща към конкретни глави от Договора, както е посочено в част III от настоящата препоръка.

      ЧАСТ V

      Последващи действия по оценката на Комисията

               14.

               Държавите членки се насърчават след сключването на проектоспоразумение или проектодоговор, което или който се нотифицира в съответствие с член 103, да съобщават на Комисията окончателния текст на това проектоспоразумение или този проектодоговор, както и всякакви последващи декларации или споразумения, независимо в каква форма, направени от която и да е от страните във връзка с неговото тълкуване или прилагане.

               15.

               Това, че Комисията, след като е била нотифицирана за проектоспоразумение или проектодоговор в съответствие с член 103, не констатира елементи, които биха препятствали прилагането на Договора, не изключва възможността прилагането на посоченото споразумение или договор да може да доведе до нарушение на правото в областта на Евратом.

               16.

               Препоръчва се държавите членки да предоставят на Комисията, по нейно искане, информация във връзка с изпълнението или тълкуването на евентуални влезли в сила споразумения или договори между тях и трети държави, международни организации или граждани на трета държава, които попадат в приложното поле на Договора.

      Адресати на настоящата препоръка са държавите членки.
      Съставено в Брюксел на 4 април 2016 година.

            За Комисията

         Miguel ARIAS CAÑETE

            Член на Комисията

      (1)  Recueil 1978 г., стр. 02151.

      (2)  Решение № 994/2012/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. за създаване на механизъм за обмен на информация във връзка с междуправителствени споразумения между държавите членки и трети държави в областта на енергетиката (ОВ L 299, 27.10.2012 г., стр. 13).

      (3)  Директива 2009/71/Евратом на Съвета от 25 юни 2009 г. за установяване на общностна рамка за ядрената безопасност на ядрените инсталации (ОВ L 172, 2.7.2009 г., стр. 18).

      (4)  Директива 2011/70/Евратом на Съвета от 19 юли 2011 г. за създаване на рамка на Общността за отговорно и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци (ОВ L 199, 2.8.2011 г., стр. 48).

      (5)  Директива 2013/59/Евратом на Съвета от 5 декември 2013 г. за определяне на основни норми на безопасност за защита срещу опасностите, произтичащи от излагане на йонизиращо лъчение и за отмяна на директиви 89/618/Евратом, 90/641/Евратом, 96/29/Евратом, 97/43/Евратом и 2003/122/Евратом (ОВ L 13, 17.1.2014 г., стр. 1).

      (6)  „Споразумение“ по смисъла на член 4, параграф 4 от Директива 2011/70/Евратом следва да се разбира обаче като споразумение, отнасящо се конкретно до използването на съоръжение за погребване, както е предвидено в посочения член.

      (7)  На адрес ENER-LUX-EURATOM-ARTICLE-103@ec.europea.eu


title: Препоръка на Европейската централна банка от 26 септември 2012 година относно рамката за управление на качеството на данни за Централизираната база данни за ценни книжа (ЕЦБ/2012/22)

text:
               7.11.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 339/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 26 септември 2012 година
   относно рамката за управление на качеството на данни за Централизираната база данни за ценни книжа
   (ЕЦБ/2012/22)
   2012/C 339/01
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5.1 и член 34.1, трето тире от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1),
   като има предвид, че:

               (1)

               Централизираната база данни за ценни книжа (ЦБДЦК) е единна инфраструктура за информационни технологии, която се управлява съвместно от членовете на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ), включително национални централни банки (НЦБ) на държави-членки извън еврозоната, когато такива НЦБ доброволно участват в управлението на ЦБДЦК. ЦБДЦК съхранява данни по отделни позиции, по-специално данни за ценни книжа, техните емитенти и цени.

               (2)

               Данни се събират от различни източници, включително от членове на ЕСЦБ, от някои комерсиални доставчици на данни, от информация, която е обществено достояние, и от административни източници, и се предоставят на ЦБДЦК. Въпреки това съществува риск, че такива входни данни могат да бъдат неточни или непълни. Системата на ЦБДЦК е в състояние да съпоставя частично непоследователни входни данни от различни източници и може да открива непълни или липсващи данни. Тя автоматично комбинира входни данни от различни съвпадащи източници, доколкото е възможно, в завършен и висококачествен единен запис.

               (3)

               Общото качество на данните в ЦБДЦК може да бъде оценено само на ниво изходни данни, а не толкова на ниво отделни групи входни данни. С цел гарантиране на пълнотата, точността и последователността на изходните данни. Насоки ЕЦБ/2012/21 относно рамката за управление на качеството на данни за Централизираната база данни за ценни книжа (2), определят рамката за управление на качеството на данни (УКД), приложима спрямо изходни фийд данни — подгрупа от изходни данни, които могат да бъдат използвани за подпомагане изготвянето на статистика или други видове употреба.

               (4)

               Ефективното прилагане на рамката за УКД за ЦБДЦК се основава на сътрудничество между всички членове на ЕСЦБ, участващи в управлението на ЦБДЦК, и на прилагането на равностойни стандарти за качество от тези членове. НЦБ извън еврозоната, участващи в управлението на ЦБДЦК, следва да си сътрудничат помежду си, с НЦБ от еврозоната и с ЕЦБ при прилагането на рамката за УКД за ЦБДЦК в съответствие с Насоки ЕЦБ/2012/21,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   I.   Определения

   За целите на настоящата препоръка термините „ЦБДЦК“, „УКД“ и „компетентни органи за УКД“ имат същото значение като тези, определени в Насоки ЕЦБ/2012/21.
   II.   Предоставяне на статистическа информация

   Адресатите на настоящата препоръка следва да прилагат рамката за УКД за ЦБДЦК и да изпълняват своевременно задълженията на компетентни органи за УКД, установени в членове 2—12 от Насоки ЕЦБ/2012/21.
   III.   Заключителна разпоредба

   Адресати на настоящата препоръка са НЦБ на държавите-членки извън еврозоната, доколкото е приложимо.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 26 септември 2012 година.

            Председател на ЕЦБ

         Mario DRAGHI

      (1)  ОВ L 318, 27.11.1998 г., стр. 8.

      (2)  Все още непубликувани в Официален вестник на Европейския съюз.


				|

		52012DC0301

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно прилагането на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото /* COM/2012/0301 final - 2012/ () */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
прилагането
на общите
насоки за икономическите
политики на
държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото
СЪВЕТЪТ НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 136, във
връзка с член
121, параграф 2 от него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[1],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[2],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       От
създаването
си
Еврогрупата
играеше централна
роля и носи
специална
отговорност
в
икономическото
управление
на еврозоната. Икономическата
криза ясно
показа
тесните
взаимовръзки
в еврозоната,
като подчерта
необходимостта
от
предприемане
на съгласувана
обща
политика,
която да
отразява
силния ефект
на
разпространение
между
страните, чиято
парична
единица е
еврото, както
и от ефективни
мерки за
координиране
на политиката,
за да се
реагира
бързо на
промените в икономическата
среда.
(2)       Съветът
издаде
специфични
препоръки
към всяка от
държавите
членки, чиято
парична единица
е еврото. Тези
препоръки са
отговор на
икономическите
предизвикателства
на
национално
равнище и в
същото време
са ключов
елемент при определянето
на
стабилността
и растежа в
еврозоната
като цяло. Държавите
членки, чиято
парична
единица е еврото,
са поели също
ангажимент
да предприемат
набор от
допълнителни
широкообхватни
политически
реформи в
рамките на
пакта „Евро
плюс“, имащи
за цел
насърчаването
на
конкурентоспособността,
стимулирането
на заетостта,
подпомагането
на устойчивостта
на
публичните
финанси и
засилването
на
финансовата
стабилност. На 2 март 2012
г. държавите
членки, чиято
парична единица
е еврото, и
осем други
държави членки
подписаха Договор
за
стабилност,
координация
и управление
в
Икономическия
и паричен
съюз, чрез
който се
договориха
да
гарантират,
че всички
важни
икономически
реформи на
политиката,
които
планират да
извършат, ще
бъдат обсъдени
предварително,
и когато е
целесъобразно,
ще бъдат
координирани
помежду им. Предварителната
координация
в контекста
на
еврозоната
чрез
представянето
на проектите
на
бюджетните
планове и
чрез обсъждането
на големите
планове за
реформа на икономическа
политика ще
допринесе, за
да се вземат
предвид
ефектите на
разпространение
от национални
действия в
еврозоната
като цяло.
(3)       Наличието
на добре
изградени
бюджетни рамки,
засилващи
вътрешното
бюджетно
управление, е
ключов
елемент от
доброто
управление
на
публичните
финанси и
допринася за
устойчивостта
им в
еврозоната
като цяло. Държавните
или
правителствените
ръководители
на
еврозоната
се
ангажираха
през юли и
октомври 2011 г.
да въведат
националните
бюджетни
рамки,
предвидени в
Директивата относно
националните
бюджетни
рамки, още до
края на 2012 г., т.е.
преди
предвидения
в
директивата
срок, и да
надхвърлят
съдържащите
се в нея
изисквания. Освен
това на 2 март
2012 г.
държавите членки
от
еврозоната
заедно с осем
държави
членки извън
еврозоната
се
ангажираха с
подписването
на Договора
за
стабилност, координация
и управление
в
Икономическия
и паричен
съюз да
укрепват
допълнително
националното
си
управление
на бюджета,
по-точно чрез
въвеждането
на
задължителни
правила за
бюджетното
състояние на
правителството,
за да се
постигне
средносрочната
цел.
(4)       Осъществяването
на бюджетна
консолидация
е основен
елемент в
стратегията
за преодоляване
на кризата в
еврозоната. Фискалната
рамка на ЕС
позволява
диференциация
на темпа на
консолидацията
между държавите
членки в
зависимост
от фискалното
им
пространство
и макроикономическите
им условия. Пактът
за
стабилност и
растеж и
Договорът за
стабилност,
координация
и управление
в Икономическия
и паричен
съюз са
насочени към
структурните
салда и
затова
позволяват
да се вземе
под внимание
въздействието
на
икономическия
цикъл и на
еднократните
мерки върху
номиналните
бюджетни
салда. Оценката
на
ефективните
действия в
отговор на
препоръките
на Съвета
относно
коригирането
на позициите
на
прекомерен
дефицит се
извършва в
структурно
изражение. Подходящият
състав на
консолидацията
е от основно
значение за
повишаването
на доверието
в постоянния
характер на
консолидацията
в еврозоната
и за
ограничаването
на
негативното
ѝ отражение
върху растежа
в
краткосрочен
план. Приоритетно
трябва да
бъдат
извършени благоприятстващи
растежа разходи
и
по-специално
разходи за
инвестиции; в
няколко
държави
членки от
еврозоната
могат да
бъдат
набелязани
проекти за
продуктивни
инвестиции,
при които
възвръщаемостта
за частните
лица и за
обществото
би надвишила
извънредно
ниските
лихвени
проценти. Спешно
са
необходими
реформи на
дългосрочните
права,
най-вече в
областта на
здравеопазването,
за да се
подкрепи
дългосрочната
устойчивост
на
публичните
финанси. Подходящата
данъчна
политика,
като например
изместването
на данъчната
тежест от труда,
разширяването
на данъчните
основи и
по-ефективните
действия за
борба с
укриването
на данъци, би
могла да
допринесе за
консолидацията,
като в същото
време води до
повишаване
на конкурентоспособността
и до
създаване на
по-добри
условия за
растеж.
(5)       Стабилността
и доброто
функциониране
на
финансовата
система са
предпоставки
за
предотвратяването
на „сценария
на
изгубеното
десетилетие“
на бавен
растеж в
еврозоната,
както и за
насърчаването
на доверието
на
инвеститорите. Понеже е
необходимо
допълнително
намаляване
на ливъриджа
на
счетоводните
баланси на
банките, е
важно да се
гарантира, че
то се
осъществява
по подходящ
ред и че е
съвместимо с
поддържането
на адекватен
кредитен
поток за реалната
икономика. За да се
противодейства
на
зараждащата
се тенденция
на финансова
фрагментация,
е необходим
по-нататъшен
напредък в
интеграцията
на
надзорните
структури и
практики, както
и в
трансграничното
управление
на кризи.
(6)       Систематичното
отстраняване
на макроикономическите
дисбаланси
вътре в
еврозоната е
от решаващо
значение за
устойчивия
растеж и
стабилността
в еврозоната. Започна
процес на
намаляване
на дисбалансите,
но той трябва
да бъде
неизменно
следван.
Действията
за
коригиране
на дисбалансите
са още
по-спешно
необходими в
страните с
дефицит,
където са
необходими
реформи, за
да се подобри
конкурентоспособността
и да се
улесни преразпределянето
на ресурсите
към
търгуемите
сектори. Същевременно
страните с
излишък
могат да допринесат
за
ребалансирането
чрез премахване
на ненужните
регулаторни
и други пречки
пред
вътрешното
търсене, пред
нетъргуемите
дейности и
пред
възможностите
за инвестиции.
(7)       Признаването
на взаимната
зависимост
между
държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото, и
ползите до
които стабилността
на този
паричен съюз
може да донесе
на членовете
му и на
останалите
страни от ЕС,
е
предварително
условие за
по-нататъшното
развитие на
икономическия
съюз. В
бъдеще
държавите
членки, чиято
парична единица
е еврото, ще
трябва да
задълбочат
интеграцията
си, за да
достигнат
пълен
Икономически
и паричен
съюз[3].
ПРЕПОРЪЧВА
на държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото, да
предприемат
действия
индивидуално
и колективно,
без да се накърняват
компетентностите
на Съвета по отношение
на
координацията
на
икономическите
политики на
държавите членки,
но
по-специално
в контекста
на координацията
на
икономическата
политика в
рамките на
Еврогрупата,
за периода
2012—2013 г., с цел:
1.           Засилване
на работните
методи на
Еврогрупата,
за да може тя
да поеме
отговорност
за общата
политика в
еврозоната,
като реагира
бързо на
промените в
икономическата
среда, и да
води
координацията
на икономическата
политика в
контекста на
засилената
рамка на
надзор, която
се прилага за
държавите
членки, чиято
парична
единица е еврото.
2.           Ангажиране
в истинско
политическо
сътрудничество
в
Еврогрупата
чрез
споделяне на
информация и
обсъждане на
проектобюджетите
и плановете
за основни
реформи с
потенциални
ефекти на
разпространение
върху еврозоната.
Гаранции, че
са
предприети
такива реформи,
които са
необходими
за стабилна и
солидна
еврозона,
включително
изпълнението
на препоръките,
които
Съветът
отправи към
отделните
държави
членки, чиято
парична единица
е еврото, и
които наред
със
справянето с
предизвикателствата
на
национално
равнище имат
въздействие
върху
еврозоната
като цяло.
3.           Засилване
на
фискалната
дисциплина и
на фискалните
институции
на
национално и
поднационално
равнище,
водещо до
увеличаване
на доверието
на пазара в
средносрочната
и
дългосрочната
устойчивост
на публичните
финанси в
еврозоната.
Съгласно
споразумението
на
държавните и
правителствените
ръководители
от
еврозоната
през юли и
октомври 2011 г.
и от 2 март 2012 г.
предварително
транспониране
на Директивата
относно
националните
бюджетни
рамки до края
на 2012 г. и
допълнително
укрепване на
управлението
на бюджета,
по-конкретно
чрез
въвеждане в
националното
законодателство
на всички
държави членки
от
еврозоната
на правилата
за балансиран
в структурно
отношение
бюджет и автоматичните
коригиращи
механизми.
4.           Осигуряване
на съгласувана
обща
фискална
позиция в
еврозоната,
като се
преследва
бюджетна
консолидация,
както е
определено в
препоръките
и решенията
на Съвета, в
съответствие
с правилата
на Пакта за
стабилност и
растеж, които
отчитат
специфичните
за отделните
държави макрофинансови
ситуации.
Държавите
членки, засегнати
от
значителни
рискови
премии и които
могат да се
увеличат,
следва да
ограничат
отклоненията
от целите за
номиналното салдо
дори при
по-лоши от
очакваните
макроикономически
условия;
другите
държави членки
следва да
оставят
автоматичните
стабилизатори
да играят
ролята си
съгласно
плана за корекции,
основаващ се
на
структурни
критерии, и
да бъдат
готови да
преразгледат
темпа на
консолидация,
ако
макроикономическите
условия се
влошат
допълнително. Съдържанието
на
държавните
разходи и
приходи
следва да отразява
влиянието
върху
растежа на
разходните
позиции и
източниците
на приходи. По-специално,
следва да се
използват
всички
налични
бюджетни
маржове, за
да се насърчат
публичните
инвестиции в
еврозоната,
включително
като се
вземат
предвид
разликите
между различните
страни в
разходите за
финансиране.
5.           Предприемане
на действия
за
подобряване на
функционирането
и
стабилността
на финансовата
система в
еврозоната.
Ускоряване
на стъпките
към
по-интегрирана
финансова
архитектура,
включваща
банковия
надзор и трансграничното
разрешаване
на кризи.
6.           Осъществяването
на
структурни
реформи, които
наред с
диференцираната
фискална позиция
ще
насърчават
систематичното
отстраняване
на
макроикономическите
дисбаланси
вътре в
еврозоната,
включително
действия на
национално равнище,
които
отразяват
специфичните
за отделните
страни
ситуации и
отчитат
препоръките
на Съвета към
отделните
държави членки,
чиято
парична
единица е
еврото.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За Съвета
                                                                       Председател
[1]               COM (2012) 301
[2]               P7_TA(2012)0048 и P7_TA(2012)0047
[3]               Вж.
раздел 2.1 от COM (2012) 299


title: Препоръка на Европейската централна банка от 28 ноември 2013 година относно статистика на плащанията (ЕЦБ/2013/44)

text:
               9.1.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 5/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 28 ноември 2013 година
   относно статистика на плащанията
   (ЕЦБ/2013/44)
   2014/C 5/01
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5.1 и на член 34.1, трето тире от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 8, параграф 5 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               В член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 е предвидено, че може да бъде събирана статистическа информация в областта на статистиката на плащанията и платежните системи. Посредством Регламент (ЕС) № 1409/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/43) (2) ЕЦБ създаде рамка за събирането на статистика на плащанията, необходима за изпълнението на задачите ѝ, от доставчици на платежни услуги, издатели на електронни пари и оператори на платежни системи. Тези данни са от съществено значение за идентифициране и наблюдение на развитието на платежните пазари в държавите-членки и за подпомагане насърчаването на нормалното функциониране на платежните системи.

               (2)

               Националните централни банки (НЦБ) на държави-членки, чиято парична единица не е еврото, и които участват в рамката за събирането на статистика на плащанията, следва да си сътрудничат помежду си, с НЦБ на държави-членки, чиято парична единица е еврото, и с ЕЦБ при прилагането на тази рамка в съответствие с Регламент (ЕС) № 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43),

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   I.   Определения

   За целите на настоящата препоръка термините „доставчик на платежни услуги“, „издател на електронни пари“ и „оператор на платежни системи“ имат същия смисъл, както са определени в Регламент (ЕС) № 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43).
   II.   Предоставяне на статистическа информация

   Адресатите на настоящата препоръка следва да прилагат разпоредбите, адресирани към НЦБ, съдържащи се в Регламент (ЕС) № 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43).
   III.   Заключителна разпоредба

   Адресати на настоящата препоръка са НЦБ от държави-членки, чиято парична единица не е еврото, доколкото е приложимо, които участват в рамката за събирането на статистика на плащанията в ЕСЦБ, създадена съгласно Регламент (ЕС) № 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43).

      Съставено във Франкфурт на Майн на 28 ноември 2013 година.

            Председател на ЕЦБ

         Mario DRAGHI

      (1)  ОВ L 318, 27.11.1998 г., стр. 8.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1409/2013 на Европейската централна банка от 28 ноември 2013 г. относно статистика на плащанията (ЕЦБ/2013/43) (ОВ L 352, 24.12.2013 г., стр. 18).


				|

		52011SC0821

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Hungaryand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Hungary, 2011-2015

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
Националната
програма за
реформи на
Унгария за 2011 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета
относно
актуализираната
Програма за
конвергенция
на Унгария за
периода 2011—2015 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
Като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическата
политика[1] и
по-специално
член 9,
параграф 3 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март
2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на
Европейската
комисия да се
започне
изпълнението
на нова
стратегия за
работни
места и
растеж — стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на засилена
координация
на
икономическата
политика,
която ще бъде
съсредоточена
върху
ключовите
области, в
които е
необходимо да
се
предприемат
действия за
повишаване на
потенциала
за устойчив
растеж и
конкурентоспособността
на Европа.
(2)
На 13 юли
2010 г. Съветът
прие
препоръка
относно
общите
насоки за
икономическата
политика на
държавите-членки
и на Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоките за
политиката
на
държавите-членки
по заетостта[3],
като заедно
двата акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите-членки
бяха
призовани да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националните
си
икономически
политики и
политики по
заетостта.
(3)
На
12 януари 2011 г.
Комисията
прие първия
годишен
обзор на
растежа, с
което
постави
началото на
нов цикъл на
икономическото
управление в
ЕС и на
първия европейски
семестър за
предварителна
интегрирана
координация
на
политиката
съгласно
стратегията
„Европа 2020“.
(4)
На 25 март
2011 г.
Европейският
съвет
утвърди
приоритетите
за
фискалната
консолидация
и структурната
реформа (в
съответствие
със
заключенията
на Съвета от
15 февруари и
7 март 2011 г. и
въз основа на
годишния
обзор на
растежа,
изготвен от
Комисията).
Той подчерта
необходимостта
да се даде
приоритет на
възстановяването
на
стабилността
на бюджетите
и фискалната
устойчивост,
намаляването
на безработицата
чрез реформи
на пазара на
труда и
полагането
на нови
усилия за
повишаване на
растежа.
Европейският
съвет поиска
от държавите-членки
да превърнат
тези
приоритети в
конкретни
мерки, които
да бъдат
включени в
техните
програми за
стабилност
или в програмите
за
конвергенция
и в
националните
програми за
реформи.
(5)
На 15
април 2011 г.
Унгария
представи
своята актуализирана
програма за конвергенция
от 2011 г., която
обхваща
периода 2011—2015 г.,
и
Националната
си програма
за реформи от
2011 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(6)
Унгария
бе силно
засегната от
кризата през
есента на 2008 г.
като
страната
загуби
достъп до
пазарно финансиране.
С оглед
преодоляването
на тези
затруднения
Унгария
въведе в
изпълнение
план за
подобрение
на
бюджетното
салдо, насочен
към фискална
консолидация
и надзор на
финансовия
сектор, и
получи
финансова
помощ от ЕС и
МВФ. При това
положение
страната възстанови
достъпа си до
пазарно
финансиране
през
пролетта на
2009 г. и
икономиката
излезе от
рецесията:
след свиване
от 6,7 % през 2009 г. БВП
нарасна с 1,2 %
през 2010 г., с
помощта на
увеличение в
износа.
Едновременно
с това
безработицата
нарасна допълнително
до над 11 % от
ниво под 8 %
преди кризата.
През втората
половина на
2010 г.
правителството
обяви
значителни
данъчни
намаления,
които трябва
да бъдат
приложени
през периода
2010—2013 г. С оглед
ограничаване
влошаването
на
бюджетното
състояние
правителството
въведе
успоредно
извънредни налози
и реши да
премахне
задължителното
частно
пенсионно
осигуряване.
Макар и това
да позволи
ограничаване
на
превишението
през 2010 г. до 0,4 %
от БВП над
набелязания
дефицит от 3,8 %
от БВП и да
означава
излишък през
2011 г., общото
състояние се
влоши
значително.
На този фон и
с оглед
укрепване на
потенциала
за икономически
растеж,
правителството
обяви
програма за
структурни
реформи през
март 2011 г. и
прие
допълнителни
консолидационни
мерки.
(7)
Въз
основа на
оценката на
програмата
за конвергенция
в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета,
Съветът е на
мнение,
опирайки се
на
прогнозите
на Комисията
от пролетта на
2011 г., че
макроикономическият
сценарий в основата
на бюджетните
прогнози е в
известен
смисъл твърде
оптимистичен,
по-специално
по отношение
на
развитието
при
вътрешното
търсене. Актуализацията
има за цел
коригиране
на прекомерния
дефицит в
определения
от Съвета срок
— до 2011 г., което
трябва да се
постигне чрез
излишък от 2 %
от БВП
благодарение
на значителните
еднократни
приходи от
пенсионни активи.
Бюджетът ще
отбележи
дефицит от 2,5 % от
БВП през 2012 г.,
който след
това
постепенно ще
се понижава
до 1,5 % от БВП
през 2015 г.
предимно
заради
ограничаването
на разходите.
Актуализацията
потвърждава
средносрочната
цел (СЦ) на
страната за
състоянието
на бюджета в
структурно
отношение — дефицит
от 1,5 % от БВП.
Стратегията
за консолидация
се очаква да
намали
бюджетния
дефицит по
структурен
начин и да
предизвика
намаляване
на дълга до 64 %
от БВП през
2015 г. Същевременно
това
намаление на
дефицита
изглежда
отложено във
времето —
структурното
подобрение
започва едва
през 2012 г., а
общото влошаване
на
структурния
баланс с над
3 % от БВП през 2010
г. и 2011 г.
противоречи
на
препоръката
на Съвета от
юли 2009 г., според
която
Унгария
трябва да
постигне структурна
корекция от
най-малко 0,5 %
от БВП. Прогнозата
от пролетта
сочи дефицит
от 3,3 % от БВП за
2012 г., което
предполага
известни трудности
пред
изпълнението
на стратегията
и
следователно
не е
изключено прагът
да бъде
отново
надхвърлен
през тази година,
ако не бъдат
взети
допълнителни
мерки. Освен
това,
прогнозното
развитие на
дефицита не
осигурява
необходимите
структурни
корекции,
които да
гарантират
изпълнението
на
средносрочната
цел до края
на програмния
период, и
по-специално
не са обявени
по-нататъшни
структурни
корекции
след 2013 г. На последно
място,
премахването
на задължителния
частен
пенсионен
стълб и
силните стимули
за
преминаване
към
обществения
пенсионен
стълб водят
до
допълнителни
приходи в краткосрочен
и
средносрочен
план, но също
така
увеличават
дългосрочните
задължения и могат
да влошат
дългосрочната
фискална устойчивост.
(8)
Фискалната
консолидация
остава
основно предизвикателство.
Без строго
прилагане на
заявените
мерки и без
допълнителни
мерки от
структурен
характер не
може да се
гарантира
устойчиво
коригиране
на прекомерния
дефицит и
адекватно
доближаване
до средносрочната
цел. Освен
това
фискалната
консолидация
ще спомогне и
за
адекватното
намаляване на
дълга и
подобряване
на
дългосрочната
устойчивост,
която
изглежда
изложена на
среден риск.
Пълноценното
оползотворяване
на
извънредните
приходи би
спомогнало
за ускоряване
на
фискалната
консолидация.
При това
положение
шестмесечните
доклади на
властите за
напредъка
относно
процедурата
при прекомерен
дефицит ще
служат като
полезен инструмент
за
внимателно
проследяване
на напредъка
при
фискалната
консолидация.

(9)
Наскоро
приетата
конституция
установява
конституционна
спирачка
пред дълга
при 50 % от БВП и
дава на
фискалния
съвет
правото на
вето върху годишния
бюджет, което
може да
послужи като първа
стъпка към
подобряване
на бюджетната
рамка.
Същевременно
съществени
подробности
ще бъдат
уточнени
едва с
последващите
важни закони
(т.е. какви ще
са
временните правила
с числово
изражение до
намаляването
на
съотношението
на дълга до 50 %,
точното тълкуване
на клаузата
за дерогация
и т.н.). Налагането
на номинален
таван на
дълга, ако се
използва
като
универсален
инструмент,
при положение
че всички
други
елементи
останат
непроменени,
би могло да
доведе до
проциклична
насока на
фискалната
политика. Наред
с това
правомощията
на
преустроения
фискален
орган са
сравнително
ограничени
(т.е.
изготвяне на
становище
относно проектобюджета
с право на
вето) и не се
простират
върху целия
бюджетен
цикъл (т.е.
чрез своевременни
оценки на
новите
политики със
значително
отражение
върху
бюджета).
Освен това други
аспекти на
фискалното
управление, като
средносрочната
ориентация
на фискалната
политика и
въпросът за
прозрачността,
все още не са
изяснени.
(10)
Равнището
на заетост е
сред
най-ниските в
ЕС (60,4 %). При
жените то
също е ниско
(55,0 %), а
разликата в
заетостта между
жените без
деца и жените
с деца на
възраст
между 0 и 6
години е
втората по
големина в ЕС
— 33,6 при средна
стойност за
ЕС от
12,1 процентни
пункта.
Налице са
недостатъци
както по отношение
на капацитета,
така и по
отношение на
качеството
на дневните
грижи за деца
в Унгария,
като предлагането
е особено
слабо извън
големите
градове и в
областите с
много висока
безработица.
Осигуряване
на по-добри
условия в
областта на
дневните
грижи за деца
би улеснило съществено
участието и
на двамата
родители в
пазара на
труда.
(11)
Облагането
на трудовите
доходи е
относително
високо в
Унгария.
Отрицателните
последствия
от това върху
заетостта
намират отчасти
решение в
новата
система за
облагане на
доходите на
физическите
лица, но
данъчната
тежест върху
нископлатените
работници
без деца в
действителност
нараства,
особено ако
се вземе
предвид постепенното
премахване
на
свързаните
със заетостта
данъчни
кредити.
(12)
Публичните
служби по
заетостта
(ПСЗ) страдат
от
недостатъчен
административен
капацитет и
инжектираните
досега
средства не
са
спомогнали
службите по-ефективно
да
интегрират
безработните
лица в пазара
на труда.
Финансирането
на програми
за заетост не
е достатъчно
обвързано с
тяхната
резултатност.
Периодът,
през който се
изплащат
обезщетения
за
безработица
наскоро бе
намален и е
един от
най-кратките
в ЕС. Нужна е
оценка на
въздействието
на тази мярка
върху пазара
на труда,
по-специално,
за да се
прецени
доколко тя
повишава
ефективно
равнището на
заетост.
(13)
Бедността
и свързаните
с нея фактори
като
безработица
или нисък
образователен
ценз
продължават
да се отразяват
на някои
групи в
неравностойно
положение, в
частност на
ромите. При
нискоквалифицираните
работници
равнището на
заетост е
особено
ниско (36,8 % при
средна
стойност за
Европа от 53,4 %),
особено при
мъжете.
Според някои
оценки 70 % от
ромското
население
живее под
прага на
бедността.
Мнозинството
от тях живеят
в
необлагодетелствани
райони, разполагат
с малко
възможности
за труд и с ограничен
достъп до
публични
услуги.
(14)
Сложната
регулаторна
рамка,
значителната
административна
тежест и
ограничената
отчетност и
прозрачност
на
публичната
администрация
пречат на
дейността на
малките и
средни
предприятия
(МСП).
Достъпът им до
финансиране
на ранен етап
е
по-ограничен от
средното
ниво за ЕС.
Националната
програма за
реформи
съдържа
редица мерки
за
намаляване на
административната
тежест.
Небанковите механизми
за
финансиране
не играят
толкова
важна роля,
колкото в
други
европейски страни.
Не е била
оценявана
редовно
ефективността
на предишни
програми в
подкрепа на
сектора.
(15)
Комисията
направи
оценка на
програмата за
конвергенция
и на
националната
програма за
реформи на
Унгария и
също така взе
под внимание
намерението
на
правителството
да се
съобразява
отблизо с
пакта „Евро
плюс“[4].
Тя взе
предвид не
само тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в
Унгария, но и
дали са в
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС, предвид
принципната
необходимост
да се укрепи
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на ЕС
към бъдещите
решения на
държавите-членки.
Комисията е
на мнение, че
планът за
подобрение
на
бюджетното
салдо,
насочен
главно към разходната
част, отлага
във времето
някои мерки. По
този начин
посоченият
от Съвета краен
срок за
коригиране
на дефицита
под прага от
3 % от БВП, а
именно до 2011
година, е
спазен единствено
поради
значителните
еднократни
приходи от
пенсионни
активи.
Структурно
подобрение
не се очаква
преди 2012 г. и
предвид
евентуалните
трудности
при прилагането
на
стратегията
не е
изключено
прагът да
бъде
надхвърлен
отново през
тази година,
ако не бъдат
приети
допълнителни
мерки. Освен
това в
дългосрочен
план
програмата
за
конвергенция
не гарантира
доближаване
до
средносрочната
цел.
Допълнителни
мерки за стимулиране
участието в
пазара на
труда и за
модернизиране
на службите
по заетостта биха
открили
повече
възможности
за работа.
По-нататъшното
намаляване
на административната
тежест би
спомогнало
за подобряване
на бизнес
средата и би
подпомогнало
растежа на МСП.

(16)
В
контекста на
настоящата
оценка и
предвид
препоръката
на Съвета по
член 126,
параграф 7 от
Договора за
функционирането
на Европейския
съюз от 7 юли
2009 г. Съветът
разгледа актуализираната
програма за
конвергенция
на Унгария за
2011 г. и
становището
му[5]
е изразено
по-специално
в
препоръките
му под точки 1)
и 2) по-долу.
Като взе
предвид
заключенията
на
Европейския
съвет от 25
март 2011 г., Съветът
разгледа
националната
програма за реформи
на Унгария,
ПРЕПОРЪЧВА
на Унгария да
предприеме
следните
действия
през периода
2011—2012 г.:
(1)
Да
засили
фискалната
консолидация
с оглед
ограничаване
влошаването
на структурния
баланс през
2011 г., каквото
предполага
планираният
бюджетен
излишък от 2 %
от БВП, и да не
допуска
бюджетното
салдо да
надхвърли тавана
от 3 % от БВП и
през 2012 г. Да
приеме
допълнителни
фискални
мерки с
дълготраен
характер
най-късно с
бюджета за
2012 г. с оглед
гарантиране
изпълнението
на
бюджетните
цели за 2012 г. и
2013 г. от
програмата
за
конвергенция.
Да гарантира напредъка
към
средносрочната
бюджетна цел
с най-малко 0,5 %
от БВП годишно
до края на
програмния
период и да
използва
евентуалните
извънредни
приходи за ускоряване
на
фискалната
консолидация.

(2)
Да
приеме и
приложи
наредбите,
определящи оперативните
аспекти на
новата
конституционна
рамка за
фискално
управление,
включително, inter
alia, правилата
с числово
изражение на
централно и
местно ниво,
които ще
бъдат
прилагани, докато
съотношението
на дълга
спадне под 50 %
от БВП. Да
разшири
правомощията
на фискалния
съвет върху
целия
бюджетен
цикъл,
по-специално
като го
упълномощи
да представя
своевременни
оценки на
новите политики
със
значително
отражение
върху бюджета
и да укрепи
фискалната
рамка чрез многогодишно
фискално
планиране и
повече прозрачност
в публичните
финанси.
(3)
Да
увеличи участието
на пазара на
труда, като
смекчи отражението
на данъчната
реформа
върху нископлатените
работници по
бюджетно
неутрален
начин. Да
засили
мерките за
насърчаване
заетостта
сред жените
посредством
повече заведения
за детски и
предучилищни
грижи.
(4)
Да предприеме
стъпки за
увеличаване
на капацитета
на
обществената
служба по
заетостта и
на други
посредници с
цел
подобряване
на качеството
и
ефективността
на системите
за обучение,
оказване на
помощ при
търсене на работа
и
предоставяне
на
индивидуализирани
услуги. Да
обвърже
финансирането
на
програмите с постигането
на резултати.
Да въведе
специализирани
програми,
след
консултации
със заинтересованите
страни, за
нискоквалифицираните
работници и
други групи в
изключително
неравностойно
положение.
(5)
Да
подобри
бизнес
средата, като
приложи
всички мерки
в посока
реформа на
регулирането
и намаляване
на административната
тежест,
предвидени в
Националната
програма за
реформи; да
оцени ефективността
на
настоящите
политики в подкрепа
на МСП и да
внесе
корекции в
обществените
програми за
по-голям
достъп до
небанково финансиране.

Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ
L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.
[2]               ОВ
C…, …г., стр....
[3]               Остават
валидни за
2011 г. съгласно
Решение 2011/308/ЕС
на Съвета от
19 май 2011 г.
[4]               SEC(2011) 725.
[5]               Предвидено
в член 9,
параграф 3 от
Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета.


title: 2008/295/ЕО: Препоръка на Комисията от 7 април 2008 година за разрешаване предоставянето на мобилни съобщителни услуги (услуги MCA) на борда на въздухоплавателните средства в Европейската общност (нотифицирано под номер C(2008) 1257) (Текст от значение за ЕИП)

text:
               10.4.2008

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 98/24

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА

   от 7 април 2008 година
   за разрешаване предоставянето на мобилни съобщителни услуги (услуги MCA) на борда на въздухоплавателните средства в Европейската общност
   (нотифицирано под номер C(2008) 1257)
   (текст от значение за ЕИП)
   (2008/295/ЕО)
   КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
   като взе предвид Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива) (1), и по-специално член 19, параграф 1 от нея,
   като има предвид, че:

               (1)

               Политиката на ЕС по отношение на информационното общество и инициативата i2010 наблягат на ползите от улеснения достъп до информационни и съобщителни ресурси във всички сфери от ежедневието. Един хармонизиран подход при регулирането на мобилните съобщителни услуги на борда на въздухоплавателните средства (услуги MCA) би допринесъл за осигуряването на споменатите ползи и би улеснил трансграничните електронни съобщителни услуги на територията на цялата Общност.

               (2)

               При разрешаване предоставянето на услуги MCA държавите-членки следва да спазват Рамковата директива, както и Директива 2002/20/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги (Директива за разрешение) (2).

               (3)

               Съгласно Рамковата директива националните регулаторни органи на държавите-членки следва да допринасят за развитието на вътрешния пазар между другото посредством премахване на оставащите пречки пред предоставянето на електронни съобщителни мрежи, на прилежащи съоръжения и услуги и електронни съобщителни услуги на ниво Общност, и чрез насърчаване изграждането и развитието на трансевропейски мрежи и на оперативната съвместимост на общоевропейските услуги, както и възможностите за връзка „от край до край“.

               (4)

               Съгласно Директивата за разрешение следва да се използва възможно най-облекчената система за разрешаване предоставянето на електронни съобщителни мрежи и услуги, за да се стимулира развитието на нови електронни съобщителни услуги и общоевропейски съобщителни мрежи и услуги, както и да се даде възможност на доставчиците на услуги и потребителите да се възползват от икономията от мащаба на единния пазар. Въпросните цели могат да бъдат постигнати най-добре посредством общо разрешение на всички електронни съобщителни мрежи и услуги.

               (5)

               Техническите условия, необходими за намаляване на риска от вредни радиосмущения в наземните мобилни мрежи от действието на MCA, се разглеждат отделно с Решение 2008/294/ЕО на Комисията (3).

               (6)

               Доклад 016, написан от Европейската конференция по пощи и далекосъобщения (CEPT) в отговор на правомощията, предоставени на СЕРТ от Европейската комисия по отношение на MCA на 12 октомври 2006 г., представлява техническата основа на Решение 2008/294/ЕО.

               (7)

               Хармонизираният стандарт на ETSI - EN 302 480 предвижда презумпция за съответствие с основните изисквания от Директива 1999/5/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 1999 г. относно радионавигационното оборудване и далекосъобщителното крайно оборудване и взаимното признаване на тяхното съответствие (4) за оборудването, използвано при предоставяне на услуги MCA на територията на Европейския съюз.

               (8)

               Въпросите, свързани с авиационната безопасност, са от първостепенно значение и услугите MCA могат да бъдат предоставяни само при условие, че те отговарят на изискванията за авиационна безопасност чрез съответното сертифициране на летателната годност и други приложими авиационни споразумения, както и изисквания към електронната комуникация. Сертификатите за летателна годност, валидни в рамките на цялата Общност, се издават от Европейската агенция за авиационна безопасност (EASA).

               (9)

               Ако техническите условия, посочени в Решение 2008/294/ЕО и в хармонизирания стандарт EN 302 480 или еквивалентен на него, както и съответните сертификати за летателна годност, отговарят на необходимите изисквания, рискът от вредни радиосмущения би бил незначителен и следва да бъде разгледано общо разрешение за предоставяне на услуги MCA.

               (10)

               Отговорността за разрешаване предоставянето на услуги MCA следва да остане за страната на регистрация на въздухоплавателното средство в съответствие със системата за издаване на разрешения в тази страна.

               (11)

               Наличието и обменът на достатъчно информация следва да спомогне за разрешаването на възможни трансгранични проблеми, свързани с радиосмущенията, предизвикани от услугите MCA.

               (12)

               Държавите-членки следва да предоставят част от информацията, изисквана от информационната система за радиочестотите на ERO (EFIS — ERO Frequency Information System) по силата на Решение 2007/344/ЕО на Комисията от 16 май 2007 г. относно хармонизирана достъпност на информацията за използването на радиочестотния спектър в Общността (5). Друга важна информация може да бъде получена от операторите на услугите MCA или от гражданските въздухоплавателни администрации.

               (13)

               Един целеви регистър на съществените данни за всички въздухоплавателни средства, оборудвани с MCA, които изпълняват полети на територията на ЕС, както и към и извън ЕС, би подпомогнал разрешаването на проблемите с радиосмущенията чрез своевременно събиране на цялата информация в общ формат. Първоначално и при условията на периодично преразглеждане подобен общ регистър може да бъде поддържан от съответните оператори на MCA и предоставян на Комисията и държавите-членки.

               (14)

               Разрешаването между държавите-членки на проблемите, свързани с радиосмущенията, може да бъде подпомогнато и от разпоредбите на международния договор за правилника на ITU (Международен съюз по далекосъобщения) за радиосъобщенията по отношение на оповестяването и регистрирането на предоставянията на радиочестоти и докладването за вредни радиосмущения.

               (15)

               Издаването на разрешения на въздухоплавателните средства, оборудвани с MCA, които изпълняват полети на територията на държави-членки, но са регистрирани извън ЕС, ще бъде подпомогнато от съответната информация, предоставена от бранша в целевия MCA регистър, както и от прилагането на съответните разпоредби от правилника на ITU за радиосъобщенията. Би помогнал и общ подход при взаимното признаване на разрешенията на MCA със страните, в които се регистрират неевропейски въздухоплавателни средства.

               (16)

               Държавите-членки вече са предоставили права за ползването на радиочестоти от наземните мобилни оператори. Въпросните разрешения не включват услугите MCA и обикновено се ограничават до наземните мобилни услуги.

               (17)

               За целите на настоящата препоръка пространството вътре в пътническия салон на въздухоплавателното средство се счита, че попада под юрисдикцията и контрола на страната на регистрация на въздухоплавателното средство.

               (18)

               Ползването на услугите MCA може да има въздействие върху обществената сигурност. Могат да бъдат предприети подходящи мерки на национално ниво или по силата на Регламент (ЕО) № 2320/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2002 г. относно създаване на общи правила за сигурността на гражданското въздухоплаване (6), за да се гарантира, че мобилните телефони на борда на въздухоплавателните средства няма да бъдат използвани за нерегламентирани цели.

               (19)

               Регулаторните и техническите елементи на общия подход към разрешаване на услугите MCA в ЕС следва да бъдат внимателно наблюдавани, за да се гарантира, че са задоволителни за общата цел за избягване на вредните радиосмущения, като в противен случай следва да бъдат разгледани подходящи коригиращи мерки.

               (20)

               Предвидените в настоящата препоръка мерки са в съответствие със становището на Комитета за регулиране на съобщенията,

         ПРЕПОРЪЧВА:

               1.

               Настоящата препоръка цели да съгласува националните условия и процедури по издаване на разрешения, свързани с използването на радиочестотния спектър за предоставяне на мобилни съобщителни услуги на борда на въздухоплавателните средства (услуги MCA), за да бъде подпомогнато тяхното въвеждане в Общността и да бъдат избегнати вредните радиосмущения, причинени от услугите MCA, предлагани на трансграничните полети.
               Въпросите, свързани с човешкия фактор в контекста на ползването на услугите MCA и спътниковите комуникации между въздухоплавателното средство и космическите станции, не попадат в приложното поле на настоящата препоръка.
               Националните условия и правила за издаване на разрешение, споменати в настоящата препоръка, се прилагат без да се накърняват правните задължения, свързани с авиационната безопасност и обществената сигурност.

               2.

               „Мобилни съобщителни услуги на борда на въздухоплавателните средства (услуги MCA)“ означава електронни съобщителни услуги, определени в член 2, буква в) от Рамковата директива, предоставяни от дружества с цел осигуряване възможност за пътниците на авиокомпаниите да ползват обществените съобщителни мрежи по време на полет, без да се установяват преки връзки с наземните мобилни мрежи.

               3.

               Не по-късно от шест месеца след приемането на настоящата препоръка държавите-членки предприемат всички необходими мерки, за да бъдат в състояние да издават разрешения за предоставяне на услуги MCA на борда на въздухоплавателните средства, регистрирани под тяхната юрисдикция.
               Държавите-членки издават разрешения за предоставяне на услуги MCA в съответствие с принципите, посочени в настоящата препоръка. Нито една разпоредба от настоящата препоръка не може да противоречи на поддържането на оптимални условия за авиационна безопасност.
               Държавите-членки не изискват допълнително разрешение за предоставяне на услуги MCA на борда на въздухоплавателни средства, които прелитат над тяхна територия, но са регистрирани в други държави-членки, в съответствие с договорените условия в точка 4.
               Предоставянето на услуги MCA на борда на въздухоплавателни средства, които са регистрирани извън Общността, се освобождават от получаване на разрешение в Общността, при условие че подобни услуги са в съответствие с договорените условия съгласно точка 4 и са регистрирани според съответните правила на ITU.

               4.

               Държавите-членки не издават разрешения за предоставяне на услуги MCA, ако последните не отговарят на техническите условия, посочени в Решение 2008/294/ЕО.

               5.

               Държавите-членки следва да обмислят включване на разпоредби относно предоставянето на услуги MCA на борда на въздухоплавателни средства в тяхната юрисдикция, подлежащи на общо разрешение.
               Когато ползването на радиочестотния спектър за предоставяне на услуги MCA е предмет на индивидуални права, държавите-членки периодично преразглеждат необходимостта от подобни индивидуални права в светлината на придобития опит, с цел условията, свързани с подобни права, да бъдат включени в общо разрешение.
               В подобни случаи държавите-членки трябва да се уверят, че услугите MCA и наземните мобилни електронни съобщителни услуги, ползващи едни и същи радиочестотни ленти, са получили отделни разрешения.

               6.

               Държавите-членки информират своевременно Комисията и другите държави-членки относно услугите MCA, които са получили разрешение да бъдат предоставяни на борда на въздухоплавателните средства, регистрирани в тяхната юрисдикция, както и относно заявленията за предоставяне на услуги MCA на борда на въздухоплавателни средства, регистрирани извън ЕС, които изпълняват полети в тяхното въздушно пространство.
               При необходимост държавите-членки изискват от операторите на услуги MCA да предоставят съответните данни за целите, посочени в предишния параграф.

               7.

               Държавите-членки си сътрудничат активно, конструктивно и в дух на солидарност, като ползват, където е уместно, съществуващите процедури на ITU за управление на всички въпроси, свързани с вредни радиосмущения, за които се твърди, че са причинени от функционирането на услугите MCA.
               Държавите-членки уведомяват своевременно за проблеми, свързани с вредни радиосмущения държавата-членка, издала разрешение за услуги MCA, за които се твърди, че са причинили въпросните проблеми, и информират Комисията. Когато това е уместно, Комисията информира Комитета за регулиране на съобщенията и Комитета по радиочестотния спектър относно гореизброените въпроси, за да бъдат потърсени решения за всички възникнали затруднения.
               Държавите-членки, издали разрешения за предоставяне на услуги MCA, за които съществуват подозрения, че предизвикват вредни радиосмущения в услугите на територията на друга държава-членка, предоставят отговор и своевременно разрешават всякакви подобни проблеми.

               8.

               Държавите-членки внимателно наблюдават използването на радиочестотния спектър от услугите MCA, и по-специално действителните или потенциални вредни радиосмущения, и докладват констатациите си на Комисията с оглед своевременното преразглеждане на настоящата препоръка, ако това е необходимо.

               9.

               Адресати на настоящата препоръка са държавите-членки.

      Съставено в Брюксел на 7 април 2008 година.

            За Комисията

         Viviane REDING

            Член на Комисията

      (1)  ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 33. Директива, изменена с Регламент (ЕО) № 717/2007 (ОВ L 171, 29.6.2007 г., стр. 32).

      (2)  ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 21.

      (3)  Вж. страница 19 от настоящия брой на Официален вестник.

      (4)  ОВ L 91, 7.4.1999 г., стр. 10. Директива, изменена с Регламент (ЕО) № 1882/2003 (ОВ L 284, 31.10.2003 г., стр. 1).

      (5)  ОВ L 129, 17.5.2007 г., стр. 67.

      (6)  ОВ L 355, 30.12.2002 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) № 849/2004 (ОВ L 158, 30.4.2004 г., стр. 1).


title: Препоръка на Европейската централна банка от 25 юни 2009 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Národná banka Slovenska (ЕЦБ/2009/14)

text:
               1.7.2009

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 149/1

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

   от 25 юни 2009 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Národná banka Slovenska
   (ЕЦБ/2009/14)
   2009/C 149/01
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“) и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и националните централни банки се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               Съгласно член 1 от Решение 2008/608/ЕО на Съвета от 8 юли 2008 г. в съответствие с член 122, параграф 2 от Договора относно приемането на единната валута от страна на Словакия на 1 януари 2009 г. (1), Словакия прие единната валута на 1 януари 2009 г.

               (3)

               Съгласно член 38 от Закона за Národná banka Slovenska, от 1януари 2009 г. отчетите на Národná banka Slovenska се проверяват в съответствие с член 27.1 от Устава на ЕСЦБ.

               (4)

                  Národná banka Slovenska избра Deloitte Audit s.r.o. за свой външен одитор за финансовата година 2009,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Препоръчва се назначаването на Deloitte Audit s.r.o. за външен одитор на Národná banka Slovenska за финансовата година 2009.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 25 юни 2009 година.

            Председател на ЕЦБ

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  ОВ L 195, 24.7.2008 г., стр. 24.