title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Австрия за периода 2021—2030 г.

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/76

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Австрия за периода 2021—2030 г.
      (2019/C 297/20)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към посочения регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Австрия представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 21 декември 2018 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първата стъпка от повтарящия се процес, протичащ между Комисията и държавите членки и предназначен за окончателното оформяне на плановете и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на националния интегриран план в областта на енергетиката и климата на Австрия, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията може да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на целите на Енергийния съюз, и по-специално на целите на Съюза за енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност за 2030 г., както и равнището на междусистемна електроенергийна свързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общи цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да бъдат необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере определен планиран количествен принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност в рамките на Съюза, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели надлежно внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на националния план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на целите на Съюза, като в съответните случаи се отчита представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за разходноефективни икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че са взели предвид по подобаващ начин принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, в частност като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за разходноефективното постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и преодоляване на енергийната бедност.

                  (8)

                  По силата на Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Австрия за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Австрия (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да отчита всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  В съответните случаи държавите членки следва да представят в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализираните им впоследствие версии същите данни, които представят пред Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и – когато има такива – на европейски статистически данни също е много важно за изчислението на базата за моделирането и прогнозирането. Употребата на европейски статистически данни ще осигури по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и – доколкото е възможно – въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, публикуван заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  Австрия би могла да разработи по-подробно в окончателния план връзките между декарбонизацията, вътрешния пазар и енергийната сигурност, особено предвид текущото преобразуване на електроенергийната система в система с дял на енергията от възобновяеми източници 100 % и последствията, които това може да има за постигането на целта за 15 % взаимосвързаност. С оглед на значението на биоенергията за постигането на целите на Австрия както по отношение на енергията от възобновяеми източници, така и по отношение на парниковите газове, един допълнителен анализ относно последствията за отчетените емисии и за поглъщанията, дължащи се на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство, и емисиите на замърсители във въздуха, ще бъде приет положително. Тъй като използването на водноелектрическа енергия е важно, могат да се вземат предвид също въздействията на изменението на климата върху енергийната сигурност.

                  (14)

                  Окончателният интегриран национален план в областта на енергетиката и климата ще спечели, ако в него се отдели повече внимание на конкурентоспособността на промишлеността и конкурентните предимства на Австрия, както и на потенциалните предизвикателства за нейния преход към неутрален по отношение на въглеродните емисии енергиен сектор. Благоприятно ще бъде наличието на измерими цели за бъдещото развитие, както и на политики и мерки за тяхното постигане, осъществяващи подходящи връзки към политиката в областта на предприятията, промишлеността и образованието.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Австрия са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА АВСТРИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да допълни мерките, които планира да въведе в секторите на строителството и транспорта, с цел да бъде постигната целта за намаляване на емисиите на парникови газове до 2030 г. с 36 % в сравнение с 2005 г. в секторите, които не са обхванати от системата на ЕС за търговия с емисии, по-специално с мерки в секторите на селското стопанство и земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС). Да посочи предвиденото използване на механизмите за гъвкавост между областите на разпределяне на усилията, отчитането в ЗПЗГС и схемата за търговия с емисии.

                  2.

                  Да си постави за цел да постигне дял на енергията от възобновяеми източници от поне 46 % като принос за постигането на целта на Съюза за енергия от възобновяеми източници за 2030 г., изчислен по формулата от приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, като същевременно запази амбициозната цел за производство на електроенергия от възобновяеми източници. Да включи индикативна крива в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999 в съответствие с този дял, с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за колективно постигане на тази цел. Да посочи политики и мерки, които са подкрепени с подробни количествени данни, съобразени са със задълженията по Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8) и дават възможност за навременно и разходноефективно осигуряване на този принос. Освен това, да представи кривите на развитие и съответните мерки в секторите на отоплението, охлаждането и транспорта, насочени към постигането на ориентировъчната цел по член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001 и на целта в областта на транспорта по член 25 от същата директива. Да представи още подробни данни за благоприятните рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и за общностите за енергия от възобновяеми източници съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  3.

                  Да направи преглед на своя принос и да набележи допълнителни политики и мерки, които биха донесли допълнителни икономии на енергия до 2030 г., предвид необходимостта от увеличаване на равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за 2030 г. по отношение на енергийната ефективност. Да изясни своя национален принос, който понастоящем предвижда два различни варианта, и да го изрази като първично и като крайно енергийно потребление. Да даде по-подробна обосновка за своите предварително посочени политики и мерки, които ще бъдат прилагани след 2020 г., като включи техния график на изпълнение, и посочи ясно техните цели, както и очакваните резултати и икономии на енергия в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата.

                  4.

                  Да определи конкретни цели относно диверсификацията в сектора на нефт и газ и доставките от трети държави, намаляването на зависимостта от вноса на енергия и подобряването на устойчивостта и гъвкавостта на енергийната система.

                  5.

                  Да уточни допълнително националните общи и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати от днес до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да предвиди за постигането на тези общи цели конкретни и подходящи политики и мерки, в т.ч. тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Европейския стратегически план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да продължи регионалното сътрудничество, включително консултациите със съседните държави, с цел да оформи окончателно и изпълни интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, по-специално в рамките на Групата на високо равнище за свързаност на по енергопреносната система между Централна и Югоизточна Европа (CESEC) и Петстранния енергиен форум, особено като се имат предвид ролята на Австрия като регионален газоразпределителен център и нейната цел да повиши дела на енергията от възобновяеми източници в електроенергийния сектор до 100 %.

                  7.

                  Да предостави общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на нейните цели в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на инвестиции, включително подходящо финансиране на национално и регионално равнище и на равнището на Съюза.

                  8.

                  Да посочи всички енергийни субсидии, като включи по-специално субсидиите за изкопаеми горива, и предприетите и планирани действия за прекратяването им.

                  9.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, като представи данни за въздействието на различните сценарии върху замърсяването на въздуха, осигури подкрепяща информация и разгледа полезните взаимодействия и ефектите на взаимно компенсиране.

                  10.

                  Да подобри справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния аспект и аспектите на заетостта и уменията, включително във въглеродно интензивни райони и райони с развита промишленост. Да развие допълнително подхода за решаване на проблема с енергийната бедност, включително чрез предоставяне на допълнителни подробности за настоящите и потенциалните мерки, плановете във връзка с енергийната бедност и очакваното тяхно въздействие, като в същото време завърши анализа, както се изисква от Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 226.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1019 final.

         (5)  COM (2019) 520 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 226 final.

         (7)  SWD(2019) 226 final.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Румъния за периода 2021—2030 г.

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/88

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Румъния за периода 2021—2030 г.
      (2019/C 297/23)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към посочения регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Румъния представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 31 декември 2018 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първата стъпка от повтарящия се процес, протичащ между Комисията и държавите членки и предназначен за окончателното оформяне на плановете и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата на Румъния, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията може да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на целите на Енергийния съюз, и по-специално на целите на Съюза за енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност за 2030 г., както и равнището на междусистемната електроенергийна свързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общи цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да бъдат необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере определен количествен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на националния план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на целите на Съюза, като в съответните случаи се отчита представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за разходноефективни икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че са взели предвид по подобаващ начин принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, в частност като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за разходноефективното постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и преодоляване на енергийната бедност.

                  (8)

                  По силата на Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Румъния за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Румъния (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  В съответните случаи държавите членки следва да представят в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализираните им впоследствие версии същите данни, които представят пред Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и – когато има такива – на европейски статистически данни е много важно също за изчисляването на база за моделирането и прогнозирането. Употребата на европейски статистически данни ще осигури по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и – доколкото е възможно – въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, публикуван заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  В окончателния план следва да се доразвие оценката на взаимовръзките между политиките и мерките и да се опише какво Румъния възнамерява да предприеме в тази връзка. По-конкретно в плана следва да се опишат полезните взаимодействия между измеренията на декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния пазар, от една страна, и принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, от друга. Трябва да се извърши оценка на взаимодействието между планираното по-нататъшно използване на въглищата и природния газ до 2030 г. и целите в областта на декарбонизацията. Аналогично следва да се включи и оценка на взаимодействията и междусекторните ефекти на политиките и мерките с широкообхватно въздействие, като например плановете за изграждане на нови мощности по отношение на измеренията на енергийната ефективност и декарбонизацията, най-новите регулаторни мерки относно енергийния пазар по отношение на целите за вътрешния пазар и сигурността на доставките, както и въздействието на мерките за декарбонизация в транспортния сектор и повишаването на използването на възобновяеми енергийни източници в електроенергийната мрежа. Следва да бъде оценено също въздействието на нарасналото използване на горска биомаса за производство на електроенергия и топлинна енергия върху отчитаните емисии и поглъщанията, дължащи се на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство. Освен това целите в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да са в основата на усилията, планирани по други измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  Полезно за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било в него да се включи оценка на резултатите от националната стратегия за конкурентоспособност 2014—2020 г. и да се представи цялостен анализ на сегашното положение на сектора на нисковъглеродните технологии на световния пазар, както и да се изтъкнат областите на конкурентни предимства и потенциални предизвикателства. Биха могли да бъдат добавени и по-пълни мерки за използване на потенциала на взаимодействие с кръговата икономика.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Румъния са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА РУМЪНИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да повиши значително равнището на амбициозност за 2030 г., като предвиди дял на възобновяемата енергия от най-малко 34 % като принос на Румъния за постигането на целта на Съюза за възобновяемата енергия за 2030 г., изчислен по формулата от приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999. Да включи индикативна крива в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999 в съответствие с този дял, с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за колективно постигане на тази цел. Да представи подробни политики и мерки, подкрепени с количествени данни, които са съобразени със задълженията по Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), за навременното и разходноефективно осигуряване на този принос. Да повиши равнището на амбициозност в сектора на отоплението и охлаждането, за да постигне индикативната цел по член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001, и да представи подходящи мерки за постигане на целта в сектора на транспорта, определена в проекта на нейния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в съответствие с член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да въведе мерки за опростяване на процедурите за издаване на лицензи и разрешения и да представи допълнителни подробности, свързани с благоприятните рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за енергия от възобновяеми източници, съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да предостави допълнителни подробности относно конкретните мерки за гарантиране на устойчивостта на доставките и на употребата на биомаса в енергийния сектор, имайки предвид важния принос на биомасата в енергийния микс на Румъния, особено в сектора на отоплението и охлаждането.

                  2.

                  Да увеличи значително равнището на амбициозност за намаляване на крайното и първичното енергийно потребление през 2030 г. с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за 2030 г. за енергийната ефективност. Да предложи по-амбициозни политики и мерки, които биха осигурили допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Да разясни по-добре съществуващите политики и мерки и да предостави по-подробна информация относно планираните политики и мерки за целия период 2021—2030 г., и по-специално за очакваните от тях икономии и въздействия, както и график за изпълнението им.

                  3.

                  Да определи мерките в подкрепа на целите за енергийна сигурност относно диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, по-специално мерките, осигуряващи гъвкавост и стабилна стратегия за диверсификация на газоснабдяването, включваща съответните базови инфраструктурни проекти и премахването на необосновани ограничения за инвестиции в добива на газ предвид регионалния потенциал на находищата в Черно море. Да представи подробна стратегия за осигуряване на дългосрочните доставки на ядрени материали и горива с оглед на разширяването на мощностите за производство на атомна енергия, както и подробна информация за стратегията за поддържане на нейните национални способности в областта на горивния цикъл.

                  4.

                  Да определи перспективни общи и конкретни цели за интеграцията на пазара, в частност мерки за изграждане на ликвидни и конкурентни пазари на едро и дребно както чрез насърчаване на конкуренцията в страната, така и чрез премахване на препятствията пред презграничната търговия, включително ограниченията за износа. Да реши проблема с отрицателното въздействие на регулирането на цените на едро и да предостави ясна перспектива, така че да гарантира съответствието на националното законодателство с правото на Съюза по отношение на отворените и либерализирани пазари и свободното ценообразуване, като включи стратегия и график за постигане на изцяло пазарни цени и успоредно с това целенасочени мерки за защита на уязвимите потребители.

                  5.

                  Да уточни националните общи цели и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати в периода от 2020 до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да предвиди за постигането на тези общи цели конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да засили регионалното сътрудничество със съседните държави членки и по линията на установените рамки за регионално сътрудничество, като Групата на високо равнище по енергопреносната свързаност между Централна и Югоизточна Европа (CESEC), включително в областта на инфраструктурата за газоснабдяване и електроснабдяване, възобновяемите енергийни източници, енергийната ефективност и научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, като отчита при това общите предизвикателства и споделените цели. Има съществени възможности за продължаване на сътрудничеството с оглед на прогнозираните промени в електроенергийния сектор, включително с оглед на потребността от приспособяване към по-високите дялове на възобновяемата енергия и екосъобразния транспорт, които биха могли да засегнат междусистемните електропреносни връзки и търговията в района.

                  7.

                  Да разшири обхвата на своя анализ на инвестиционните нужди и рисковете, предоставен във връзка се целите на нейната енергийна стратегия, до равнището на общ преглед на нуждите от инвестиции, необходими за постигането на целите на нейния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Да предостави обща оценка на източниците на тези инвестиции, включително подходящо финансиране на национално, регионално и съюзно равнище. Да разгледа също така разходноефективното прехвърляне на емисии към други държави членки по реда на Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета (9) като източник на финансиране.

                  8.

                  Да посочи всички енергийни субсидии, като включи по-специално тези за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  9.

                  Да включи анализ на взаимодействията с политиката в областта на качеството на въздуха и емисиите във въздуха, както и изискваната информация за прогнозите относно емисиите на замърсители на въздуха при планираните политики и мерки.

                  10.

                  Да интегрира по-добре аспектите, засягащи справедливостта и честността на прехода, по-специално като вземе предвид социалните и свързаните със заетостта последици и изброи по-конкретни мерки и срокове за справяне с енергийната бедност, както се изисква от Регламент (ЕС) 2018/1999. Да обсъди нуждите и мерките, необходими за справянето със структурните промени, произтичащи от прехода към чиста енергия, в районите с един единствен преобладаващ промишлен отрасъл, като например тези, зависещи от въгледобивната промишленост или други енергоемки сектори.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 273.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1022 final.

         (5)  COM (2019) 523 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 273.

         (7)  SWD(2019) 273.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

         (9)  Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 26).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Словакия за периода 2021-2030 г.

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/96

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Словакия за периода 2021-2030 г.
      (2019/C 297/25)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към посочения регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Словакия представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 21 януари 2019 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първата стъпка от повтарящия се процес, протичащ между Комисията и държавите членки и предназначен за окончателното оформяне на плановете и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата на Словакия, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията може да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на целите на Енергийния съюз, и по-специално на целите на Съюза за енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност за 2030 г., както и равнището на междусистемната електроенергийна свързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общи цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да бъдат необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере определен количествен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на националния план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на целите на Съюза, като в съответните случаи се отчита представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за разходноефективни икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че са взели предвид по подобаващ начин принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, в частност като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за разходноефективното постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и преодоляване на енергийната бедност.

                  (8)

                  По силата на Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Словакия за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Словакия (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  В съответните случаи държавите членки следва да представят в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализираните им впоследствие версии същите данни, които представят пред Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и – когато има такива – на европейски статистически данни е много важно също за изчисляването на база за моделирането и прогнозирането. Употребата на европейски статистически данни ще осигури по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и – доколкото е възможно – въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, публикуван заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  Окончателният план следва да идентифицира взаимовръзки и да осигурява съгласуваност между различните измерения. Цялостният подход, вече използван при националните многостранни дискусии за борба с енергийната бедност и отчитащ същевременно измеренията на вътрешния пазар и енергийната ефективност, следва да бъде разширен така, че да обхване всички измерения. Последиците от изменението на климата, представляващи рискове за енергийната сигурност, биха могли също да бъдат разгледани. Целите в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да са в основата на усилията, планирани по други измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било в него да се представи цялостен анализ на сегашното положение на сектора на нисковъглеродните технологии на световния пазар, като се изтъкнат областите на конкурентни предимства и потенциални предизвикателства и се посочат измерими цели за бъдещото развитие, както и политики и мерки за тяхното постигане, осъществяващи подходящи връзки с политиката за предприятията, промишлеността и образованието. От полза би било също в него да се предвиди едно по-добро взаимодействие с кръговата икономика, подчертаващо нейния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Словакия са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА СЛОВАКИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да повиши значително равнището на амбициозност за 2030 г., като предвиди дял на възобновяемата енергия от най-малко 24 % като принос на Словакия за постигането на целта на Съюза за възобновяемата енергия за 2030 г., изчислен по формулата от приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999. Да включи индикативна крива в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999 в съответствие с този дял, с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за колективно постигане на тази цел. Да представи подробни политики и мерки, подкрепени с количествени данни, които са съобразени със задълженията по Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), за навременното и разходноефективно осигуряване на този принос. Да повиши равнището на амбициозност в сектора на отоплението и охлаждането, за да постигне индикативната цел по член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001, и да представи подходящи мерки за постигане на целта в сектора на транспорта, определена в проекта на нейния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в съответствие с член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да представи конкретни мерки за намаляване на административната тежест, свързани с благоприятните рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за енергия от възобновяеми източници, съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да предостави допълнителни подробности относно конкретните мерки за гарантиране на устойчивостта на доставките и на употребата на биомаса в енергийния сектор, имайки предвид важния принос на биомасата в енергийния микс на Словакия, особено в сектора на отоплението и охлаждането.

                  2.

                  Да повиши амбициозността си във връзка както с крайното, така и с първичното енергийно потребление, с оглед на потребността да се повиши равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за енергийната ефективност за 2030 г., и да я подкрепи с политики и мерки, които биха донесли допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Да предостави подходящи количествени данни за енергийните спестявания, очаквани в резултат на планираните политики и мерки, като част от една по-подробна оценка на въздействието.

                  3.

                  Да определи мерките в подкрепа на целите за енергийна сигурност относно диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки, осигуряващи гъвкавост и дългосрочни доставки на ядрени материали и горива, с оглед на развитието на мощностите за производство на атомна енергия.

                  4.

                  Да определи перспективни общи и конкретни цели по отношение на пазарната интеграция, по-специално мерките за развитие на по-конкурентни пазари на едро и на дребно, включително за постигане на напълно пазарни цени.

                  5.

                  Да уточни националните общи цели и конкретните цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати в периода от 2023 до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да предвиди за постигането на тези общи цели конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да продължи консултациите със съседните държави членки и регионалното сътрудничество в рамките на Вишеградската група, включваща Чехия, Унгария, Полша и Словакия, както и в групата на високо равнище за свързаност в Централна и Югоизточна Европа (CESEC), а също и двустранното сътрудничество, като например това с Чехия, в областта на електроразпределителните системи. Акцентът при регионалните форми на обмен би могъл да бъде върху по-нататъшната интеграция във вътрешния енергиен пазар, оценката на адекватността на системата, въпросите на справедливия преход и разгръщането на декарбонизацията и възобновяемите източници, както и неговото въздействие върху енергийната система.

                  7.

                  Да разшири своя анализ на нуждите от инвестиции и източниците на финансиране, включително подходящо финансиране на национално, регионално и съюзно равнище, какъвто понастоящем се предоставя само за енергийната ефективност и научните изследвания, до един общ преглед на нуждите от инвестиции за постигане на нейните цели в областта на енергетиката и климата. Да разгледа също така разходноефективното прехвърляне на емисии към други държави членки по реда на Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета (9) като източник на финансиране.

                  8.

                  Да посочи всички енергийни субсидии, като включи по-специално тези за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  9.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, като представи количествени данни за въздействието на различните сценарии върху замърсяването на въздуха, осигури подкрепяща информация и разгледа полезните взаимодействия и ефектите на взаимно компенсиране.

                  10.

                  Да интегрира по-добре аспектите, засягащи справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния аспект и аспектите на заетостта и уменията. Окончателният интегриран национален план в областта на енергетиката и климата следва да разгледа въздействието на прехода върху населението, живеещо в района с интензивно използване на въглища Horna Nitra, и да направи връзка с плана за действие на правителството относно прехода в този район, както и въздействието на промените в други енергоемки сектори. Да доразвие подхода за справяне с енергийната бедност, включително като предостави специална оценка на енергийната бедност, както се изисква от Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 274.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1024 final.

         (5)  COM (2019) 525 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 274.

         (7)  SWD(2019) 274.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

         (9)  Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 26).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Финландия за периода 2021—2030 година

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/100

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Финландия за периода 2021—2030 година
      (2019/C 297/26)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Финландия представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 20 декември 2018 г. Представянето на този проект на план в областта на енергетиката и климата представлява основата и първа стъпка от постепенния процес между Комисията и държавите членки с цел приключване на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 от Комисията се изисква да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Финландия, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Препоръките по-долу са въз основа на тази оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, на конкретните цели и на приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и до степента на електрическа взаимосвързаност, която държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно трансгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се вземе предвид предоставената информация за специфичните национални обстоятелства. Окончателният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Финландия за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Финландия (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това, по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и публикува основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и, доколкото е възможно, въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  В окончателния план Финландия ще трябва да вземе предвид взаимовръзките между планираните политики и мерки, а именно: полезните взаимодействия между измеренията на декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния пазар с принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обясни по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и реагиране на енергийната бедност. Взаимодействията на планираните политики, свързани с постепенното затваряне на въглищните електроцентрали и с намаляването на използването на нефт, заменени от горски отпадъци и биогорива, и нарасналото навлизане на електроенергията от възобновяеми енергийни източници и необходимото усилване на електрическите мрежи също са важни елементи, на които да се обърне внимание в окончателния план. По подобен начин целите по измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани за другите измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било представянето на изчерпателен анализ на настоящата позиция на сектора на нисковъглеродните технологии в световния пазар, като се подчертаят областите на конкурентни преимущества и потенциалните предизвикателства и като се посочат измерими общи цели за бъдещето, както и политики и мерки за постигането им и се направят съответните връзки с политиката за предприятията и промишлеността. От полза за него би било също едно по-добро взаимодействие с кръговата икономика, подчертаващо нейния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Финландия са подкрепени от оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която е публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ФИНЛАНДИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да изясни по какъв начин възнамерява да изпълни задължението по Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета (8), съгласно което емисиите от земеползването, промените в земеползването и горско стопанство (ЗПЗГС) не трябва да надхвърлят поглъщанията, като се вземе предвид възможността за използване на гъвкавост между секторите на разпределяне на усилията и ЗПЗГС. Това изисква прилагане на правилата на ЗПЗГС за отчитането. Да определи количествено въздействието за целия период 2021—2030 г. на планираните политики и мерки за постигане на целта за парниковите газове за 2030 г. от –39 % в сравнение с 2005 г. за секторите извън системата на ЕС за търговия с емисии.

                  2.

                  Да повиши равнището на амбициозност за 2030 г. до най-малко 51 %-ен дял на дела на енергията от възобновяеми източници в приноса на Финландия към целта на Съюза за 2030 г. за енергията от възобновяеми източници, както е посочено от формулата в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999. Да включи индикативна крива в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999 в съответствие с този дял, с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за колективно постигане на тази цел. Да представи подробни и количествено определени политики и мерки, които са в съответствие със задълженията, определени в Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (9), за да се даде възможност за навременно и ефективно спрямо разходите постигане на този принос. Да предостави допълнителни подробности относно конкретните мерки, планирани да осигурят дългосрочната устойчивост на използването на биомаса в енергийния сектор, имайки предвид важният принос на биомасата в енергийния микс на Финландия. Да представи допълнителни подробности относно благоприятстващите рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за възобновяема енергия съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  3.

                  Да увеличи значително равнището на амбициозност за намаляване на потреблението на крайна и на първична енергия през 2030 г. с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за 2030 г. за енергийната ефективност. Да го подкрепи с политики и мерки, които биха осигурили допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Да проучи потенциала за икономии на енергия в жилищния сектор и в промишления сектор и да определели най-подходящите мерки за работа по него. Да направи оценка на причините за очакваното увеличение на брутния вътрешен продукт (БВП), придружено от увеличение на потреблението на енергия, и да определи конкретни мерки за смекчаване на този ефект.

                  4.

                  Да определи мерките в подкрепа на целите на енергийната сигурност във връзка с диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки, осигуряващи гъвкавост, както и стратегията за осигуряване на дългосрочни доставки на ядрени материали и горива, по-конкретно от гледна точка на развитието на мощностите ѝ за производство на атомна енергия.

                  5.

                  Допълнително да уточни националните общи и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати от сега до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Да подкрепи тези общи цели с конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Европейския стратегически план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да засили вече съществуващите добри условия на регионално сътрудничество между държавите от Северна Европа (Дания, Исландия, Норвегия, Финландия и Швеция), като ги разшири до нови области и разшири географския обхват, за да се включват балтийските държави (Естония, Латвия и Литва). Регионалният обмен следва да бъде съсредоточен в областта на вътрешния енергиен пазар и енергийната сигурност с оглед на промените в електроенергийните системи за приемане на по-голям дял електроенергия от възобновяеми източници, което ще увеличи вноса/износа на електроенергия и ще повиши необходимостта от гъвкавост на системата.

                  7.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено субсидиите за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  8.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, като представи данни за въздействието върху замърсяването на въздуха при различните сценарии, осигури подкрепяща информация и разгледа полезните взаимодействия и ефектите на взаимно компенсиране.

                  9.

                  Да интегрира по-добре аспектите, свързани със справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния елемент, заетостта и уменията.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 276.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1025 final.

         (5)  COM (2019) 526 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 276.

         (7)  SWD(2019) 276.

         (8)  Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за включването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство в рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 и Решение № 529/2013/ЕС (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 1).

         (9)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Швеция за периода 2021-2030 година

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/104

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Швеция за периода 2021-2030 година
      (2019/C 297/27)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Швеция представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 17 януари 2019 г. Представянето на този проект на план в областта на енергетиката и климата представлява основата и първа стъпка от постепенния процес между Комисията и държавите членки с цел приключване на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 от Комисията се изисква да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Швеция, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Препоръките по-долу са въз основа на тази оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, на конкретните цели и на приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и до степента на електрическа взаимосвързаност, която държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно трансгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на националния план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се вземе предвид предоставената информация за специфичните национални обстоятелства. Окончателният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Швеция за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Швеция (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това, по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и публикува основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и, доколкото е възможно, въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата Швеция следва също така да вземе предвид връзките между политиките, особено полезните взаимодействия между измеренията на декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния пазар измерения с принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място. Взаимодействията на планираните политики, свързани с планираното увеличаване на енергията от възобновяеми източници в електроенергийния сектор, както и с необходимото укрепване на електроенергийните мрежи също са важни елементи, които трябва да бъдат разгледани в окончателния план. Общите цели по измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани за другите измерения на Енергийния съюз. Тъй като използването на водноелектрическа енергия е важно, могат също така да се разгледат въздействията на изменението на климата върху енергийната сигурност.

                  (14)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата Швеция може да надгради върху общата си цел за разработване на технологии и услуги, които могат да бъдат предлагани на пазара от шведските предприятия, като представи по-подробен преглед на конкурентоспособността на сектора на нисковъглеродните технологии. За плана би могло също така да бъде полезна по-добрата информация относно взаимодействието с кръговата икономика.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Швеция са подкрепени от оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която е публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ШВЕЦИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да разработи своя стратегия за постигане на задължението по Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета (8), а именно, че емисиите от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС) не могат да надвишават поглъщанията, като се приложат подкрепящите правила за отчитане. Да обърне специално внимание на оценката на въздействието на политиките и мерките върху секторите на системата за търговия с емисии, разпределянето на усилията и ЗПЗГС.

                  2.

                  Да потвърди желаното равнище на амбиция от 65 %-ен дял на енергията от възобновяеми източници през 2030 г., посочено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата като принос на Швеция към целта на Съюза за 2030 г. в областта на енергията от възобновяеми източници съгласно член 3 от Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (9) и член 4 от Регламент (ЕС) 2018/1999. Този принос следва да бъде подкрепен от подробни и количествено определени политики и мерки, които са в съответствие със задълженията, определени в Директива (ЕС) 2018/2001, по начин, който дава възможност за навременно и ефективно спрямо разходите постигане на този принос. Следва да включи индикативна крива, която да достига до всички референтни точки съгласно член 4, буква а) (2) от Регламент (ЕС) 2018/1999. Следва също така да включи допълнителна информация, свързана с преодоляването на административната тежест, както и допълнителни подробности относно благоприятстващите рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за възобновяема енергия съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001. Следва да предостави допълнителни подробности относно конкретните мерки, планирани да осигурят дългосрочната устойчивост на използването на биомаса в енергийния сектор, имайки предвид важният принос на биомасата в целия енергиен микс на Швеция.

                  3.

                  Да повиши равнището на усилията за намаляване на потреблението на крайна енергия с оглед на нуждата от колективно постигане на целта на Съюза за 2030 за енергийната ефективност, и да го подкрепи с политики и мерки, които биха осигурили допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Следва да бъдат разработени и включени в окончателния интегриран национален план относно енергетиката и климата допълнителни мерки и очакваното им въздействие по отношение на икономиите на енергия.

                  4.

                  Да посочи мерките в подкрепа на целите на енергийната сигурност по отношение на диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки за осигуряване на гъвкавост и достатъчност на производството на електроенергия в контекста на амбициозната цел за енергията от възобновяеми източници.

                  5.

                  Да уточни националните общи и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати между 2023 г. и 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да подкрепи тези общи цели с конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да засили вече съществуващите добри условия на регионално сътрудничество между държавите от Северна Европа (Дания, Исландия, Норвегия, Финландия и Швеция), като ги разшири до нови области и разшири географския обхват, за да се включват балтийските държави (Естония, Латвия и Литва). Регионалният обмен следва да бъде съсредоточен в областта на вътрешния енергиен пазар и енергийната сигурност с оглед на промените в електроенергийните системи за приемане на по-голям дял електроенергия от възобновяеми източници, което ще увеличи вноса и износа на електроенергия и ще повиши необходимостта от гъвкавост на системата.

                  7.

                  Да предостави общ преглед на инвестиционните нужди за постигане на целите си в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции, включително подходящо финансиране на национално и регионално равнище.

                  8.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено субсидиите за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  9.

                  Да включи анализ на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, като представи данни за въздействието върху замърсяването на въздуха при различните сценарии, осигури подкрепяща информация и разгледа полезните взаимодействия и ефектите на взаимно компенсиране.

                  10.

                  Да интегрира по-добре аспектите, свързани със справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния елемент, заетостта и уменията.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 278.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1026 final.

         (5)  COM(2019) 527 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 278 final.

         (7)  SWD(2019) 278 final.

         (8)  Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за включването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство в рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 и Решение № 529/2013/ЕС (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 1).

         (9)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).