               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 525 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Словакия
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Словакия

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на Словакия
                  5
                да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Той препоръча също на Словакия да провежда, когато икономическите условия го позволяват, фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на обслужването на дълга, като същевременно увеличи инвестициите.

               (3)В Препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната се посочва, че фискалните политики следва да продължат да са подкрепящи във всички държави членки от еврозоната през цялата 2021 г. и мерките на политиката да са съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат навременни, ограничени във времето и целенасочени
                  6
               . Когато епидемичните и икономическите условия позволяват това, спешните мерки следва постепенно да бъдат премахнати, като същевременно се води борба със социалните последици от кризата и въздействието ѝ върху пазара на труда. Следва да се провеждат фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивост на обслужването на дълга, като същевременно се засилят инвестициите. Държавите членки следва да провеждат реформи, които укрепват обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               (4)На 18 ноември 2020 г. Комисията прие становищата си относно проектите на бюджетни планове за 2021 г. на държавите членки от еврозоната, които се основаваха на качествена оценка на фискалните мерки. Комисията беше на мнение, че проектът на бюджетен план на Словакия като цяло е в съответствие с препоръките за фискалната политика, приети от Съвета на 20 юли 2020 г., и че повечето от мерките, включени в плановете, подкрепят икономическата активност на фона на значителна несигурност. Някои мерки обаче изглежда не са временни или не са съпътствани от компенсаторни мерки.

               (5)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  7
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (6)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  8
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки с ниски рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазват финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (7)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  9
               .

               (8)На 12 май 2021 г. Словакия представи своята програма за стабилност за 2021 г. — след крайния срок, установен в член 4 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (9)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Словакия беше 6,2 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 60,6 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлиза на -4,8 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 3,6 % в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Словакия също така предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на 2,1 % от БВП.

               На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Словакия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, а консолидираният държавен дълг надхвърли референтната стойност по Договора от 60 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен, но критерият за дълга е спазен.

               (10)Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози в програмата за стабилност, е реалистичен през 2021 г. и 2022 г. предвид настоящата несигурност. В програмата за стабилност за 2021 г. се предвижда реалният БВП да нарасне с 3,3 % през 2021 г. и 6,3 % през 2022 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. се предвижда по-бързо възстановяване с растеж на реалния БВП от 4,8 % през 2021 г. и 5,2 % през 2022 г.

               (11)В своята програма за стабилност за 2021 г. правителството планира увеличаване на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 6,2 % от БВП през 2020 г. на 9,9 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да нарасне на 64,1 % от БВП през 2021 г. Според програмата промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) би следвало да възлиза на -4,0 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на 2,3 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Планираните съотношения на дефицита и дълга към БВП са по-високи от прогнозираните в прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. Комисията прогнозира дефицит по консолидирания държавен бюджет от 6,5 % и съотношение на дълга към БВП от 59,5 % през 2021 г. Прогнозата на Комисията не включва провизия за разходите, свързани с пандемията, в размер на 2,4 процентни пункта от БВП, нито за по-високите разходи на държавните предприятия и на социалноосигурителното дружество, които са включени в консолидирания държавен бюджет, тъй като към крайната дата за прогнозата липсваше такава информация. Комисията прогнозира, че приходите ще бъдат с 0,2 процентни пункта от БВП по-високи, а разходите с 3,4 процентни пункта по-ниски от тези в програмата за стабилност. Основните разлики в разходите се дължат на по-ниското междинно потребление, по-ниските социални плащания и по-ниските субсидии, заложени в прогнозата на Комисията. Прогнозата на Комисията за по-нисък дълг се обяснява основно с по-ниското първично салдо (с 3,6 процентни пункта).

               (12)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Словакия прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези силни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от Словакия през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Някои от дискреционните мерки обаче, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., не изглеждат временни, нито съпътствани от компенсаторни мерки. Отвъд времевия хоризонт на прогнозата на Комисията, през 2023 г., оставащото въздействие на тези невременни мерки се оценява предварително на около 1 % от БВП, което се изразява главно в повторното въвеждане на коледните премии, промени в схемата за зелена енергия, по-високо възнаграждение за военнослужещите, намаляване на данъка върху моторните превозни средства, отмяна на данъка върху банките, безвъзмездни средства за здравни заведения и данъчни кредити при наличие на деца. Тези невременни мерки бяха само частично компенсирани от замразяването на минималната пенсия и на нарастването на оперативните разходи на министерствата.

               (13)Програмата за стабилност за 2021 г. не включва във фискалните агрегати приходи от безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост. Въпреки това в нея се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,2 % от БВП през 2021 г., 1,1 % през 2022 г. и 1,3 % през 2023 г. и 2024 г. в базовия макроикономически сценарий. В прогнозата на Комисията от пролетта тези безвъзмездни средства са включени в бюджетните прогнози.

               (14)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  10
                и допълнен с допълнителна информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо, подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните спешни мерки бяха изключени от съвкупните разходи. Тези временни спешни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната икономическа ситуация и нормалната ситуация в областта на общественото здраве.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи. Поради това фискалната позиция след това се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и изключване на временните спешни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (15)В програмата за стабилност за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Словакия да намалее до 5,1 % от БВП през 2022 г., главно поради премахването на временните мерки за подкрепа през 2020 г. и 2021 г. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне на 65,5 % от БВП през 2022 г. Тези прогнози са над прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. В прогнозата на Комисията се приема, че през 2022 г. ще има по-ограничени мерки, свързани с COVID-19, а усвояването на средствата от ЕС ще бъде по-бързо в сравнение с предвиденото в програмата за стабилност.

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. от инвестициите, финансирани както от националните бюджети, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на +0,9 % от БВП
                  11
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 0,8 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,7 процентни пункта от БВП
                  12
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат рестриктивен принос от 1,1 процентни пункта от БВП.

               (16)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на предизвикателствата, свързани с изменението на климата, и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (17)Според средносрочните бюджетни планове на програмата се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 4,1 % от БВП през 2023 г. на 3,8 % от БВП през 2024 г. Планира се дефицитът по консолидирания държавен бюджет да надхвърли 3 % от БВП през целия период на програмата за стабилност.

               Въз основа на програмата общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене от инвестициите, финансирани както от националните бюджети, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява средно на 0,2 % от БВП през 2023 г. и 2024 г.
                  13
                Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да намалее с 0,3 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да осигурят неутрален принос
                  14
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат рестриктивен принос от 1,3 процентни пункта от БВП.

               Настоящата прогноза за средния 10-годишен номинален потенциален растеж е 4½ %
                  15
               . Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Словакия.

               (18)Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне от 64,6 % от БВП през 2023 г. на 65,8 % от БВП през 2024 г. Счита се, че Словакия е изправена пред средни рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план съгласно последния анализ на устойчивостта на обслужването на дълга
                  16
               .

               (19)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат с предимно качествен характер. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Съветът оцени програмата за стабилност за 2021 г. и последващите действия от страна на Словакия във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.

               ПРЕПОРЪЧВА НА СЛОВАКИЯ:

               1.През 2022 г. да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително стимула от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да се гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Словакия и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2020 г. (OВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 164).

                     (6)

                        Очаква се окончателно приемане от Съвета след одобрение от Европейския съвет. Текстът, договорен от Еврогрупата на 16 декември 2020 г., е на разположение на адрес: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/bg/pdf

                     (7)

                     ОВ
                      L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

                     (8)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (9)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа на възстановяването и модернизиране на нашата икономика“, Брюксел, 2.6.2021 г. (COM(2021)500 final).

                     (10)

                        По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде оценена както трябва фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

                     (11)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което показва експанзионистична фискална политика.

                     (12)

                        Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, се очаква да осигурят неутрален принос.

                     (13)

                        Оценява се на -0.2 % от БВП средно през 2023 г. и 2024 г.

                     (14)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат експанзионистичен принос от 1,6 процентни пункта от БВП.

                     (15)

                        По оценка на Комисията, следвайки общоприетата методика.

                     (16)

                        Вж. работния документ на службите на Комисията — Статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на програмите за стабилност и конвергенция за 2021 г.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 507 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Ирландия
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Ирландия

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на Ирландия
                  5
                да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Той препоръча също на Ирландия да провежда, когато икономическите условия го позволяват, фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на обслужването на дълга, като същевременно увеличи инвестициите.

               (3)В Препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната се посочва, че фискалните политики да продължават да са подкрепящи във всички държави членки от еврозоната през цялата 2021 г. и мерките на политиката да бъдат съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат навременни, ограничени във времето и целенасочени
                  6
               . Когато епидемичните и икономическите условия позволяват това, спешните мерки следва постепенно да бъдат премахнати, като същевременно се води борба със социалните последици от кризата и въздействието ѝ върху пазара на труда. Следва да се провеждат фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивост на обслужването на дълга, като същевременно се засилят инвестициите. Държавите членки следва да провеждат реформи, които укрепват обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               (4)На 18 ноември 2020 г. Комисията прие становищата си относно проектите на бюджетни планове за 2021 г. на държавите членки от еврозоната, които се основаваха на качествена оценка на фискалните мерки. Комисията беше на мнение, че проекта на бюджетен план на Ирландия като цяло е в съответствие с препоръките за фискалната политика, приети от Съвета на 20 юли 2020 г., и че повечето от мерките, включени в плана, подкрепят икономическата активност на фона на значителна несигурност.

               (5)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  7
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (6)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  8
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки с ниски рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазват финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (7)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  9
               .

               (8)На 30 април 2021 г. Ирландия представи програмата си за стабилност за 2021 г. в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (9)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Ирландия беше 5,0 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 59,5 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлизаше на -5,7 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 3,9 % в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Ирландия също така предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на 1,2 % от БВП.

               На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от ДФЕС. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Ирландия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен.

               (10)Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен за 2021 г. и 2022 г. В програмата за стабилност се предвижда растеж на реалния БВП от 3,4 % през 2020 г., а след това растеж от 4,5 % през 2021 г. в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. През 2022 г. както програмата, така и Комисията предвиждат годишен растеж на реалния БВП от 5,0 %.

               (11)В своята програма за стабилност за 2021 г. правителството планира намаляване на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 5,0 % от БВП през 2020 г. на 4,7 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да нарасне на 62,2 % от БВП. Според програмата влошаването в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) се предвижда да възлиза на 5,4 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на 3,5 % от БВП през 2021 г. в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Тези прогнози са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г.

               (12)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Ирландия прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези силни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от държава Ирландия през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Дискреционните мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., бяха предимно временни или съпътствани от компенсаторни мерки.

               (13)В програмата за стабилност за 2021 г. се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,02 % от БВП през 2022 г., 0,07 % през 2023 г., 0,06 % през 2024 г. и 0,04 % през 2025 г. В прогнозата на Комисията от пролетта се приема опростена и линейна интеграция на финансираните по Механизма за възстановяване и устойчивост разходи в размер на 0,06 % през 2021 г. и 0,04 % през 2022 г.

               (14)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  10
                и допълнен с допълнителна информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо, подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните спешни мерки бяха изключени от съвкупните разходи. Тези временни спешни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната икономическа ситуация и нормалната ситуация в областта на общественото здраве.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи. Поради това фискалната позиция след това се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и изключване на временните спешни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (15)В нейната програма за стабилност за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Ирландия да намалее на 2,8 % от БВП през 2022 г., главно поради спиране на временните мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее на 60,2 % от БВП през 2022 г. Тези прогнози са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г.

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. от инвестициите, финансирани както от националните бюджети, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на -0,4 % от БВП
                  11
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 0,2 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да доведат до рестриктивен принос в размер на 0,2 процентни пункта от БВП
                  12
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат експанзионистичен принос от 0,2 процентен пункт от БВП.

               (16)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на предизвикателствата, свързани с изменението на климата, и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (17)Според средносрочните бюджетни планове на програмата се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 1,2 % през 2023 г. на 0,7 % от БВП през 2024 г. и 0,2 % от БВП през 2025 г.

               Въз основа на програмата общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене от инвестициите, финансирани както от националните бюджети, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява средно на 1,6 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да остане непроменен. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да доведат до експанзионистичен принос в размер на 0,1 процентни пункта от БВП
                  13
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат рестриктивен принос от 1,4 процентен пункт от БВП.

               Текущата оценка на 10-годишния среден номинален потенциален растеж е 6½ %
                  14
               . Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Ирландия.

               (18)Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее от 59,0 % от БВП през 2023 г. на 57,7 % от БВП през 2024 г. Счита се, че Ирландия е изправена пред слаби рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план съгласно последния анализ на устойчивостта на обслужването на дълга
                  15
               .

               (19)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат с предимно качествен характер. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Съветът оцени програмата за стабилност за 2021 г. и последващите действия от страна на Ирландия във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.

               ПРЕПОРЪЧВА НА ИРЛАНДИЯ:

               1.През 2022 г. да провежда подкрепяща фискална позиция, включително стимула от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да се гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на държава Ирландия и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2020 г. (OВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 39).

                     (6)

                        Очаква се окончателно приемане от Съвета след одобрение от Европейския съвет. Текстът, договорен от Еврогрупата на 16 декември 2020 г., е на разположение на адрес:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/bg/pdf
                  .

                     (7)

                     ОВ
                      L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

                     (8)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (9)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа на възстановяването и модернизиране на нашата икономика, Брюксел, 2.6.2021 г., COM(2021)500 final.

                     (10)

                        По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде оценена както трябва фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

                     (11)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което показва експанзионистична фискална политика.

                     (12)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

                     (13)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,3 процентни пункта от БВП.

                     (14)

                        По оценка на Комисията, следвайки общоприетата методика.

                     (15)

                        Вж. работния документ на службите на Комисията — статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на програмите за стабилност и конвергенция за 2021 г.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 508 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Гърция
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Гърция

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19, условията за задействане на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на Гърция
                  5
                да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Tой препоръча също на Гърция да провежда, когато икономическите условия го позволяват, фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на обслужването на дълга, като същевременно увеличи инвестициите.

               (3)В Препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната се посочва фискалните политики да продължат да са подкрепящи във всички държави членки от еврозоната през цялата 2021 г. и мерките на политиката да бъдат съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат навременни, временни и целенасочени
                  6
               . Когато епидемичните и икономическите условия позволяват това, спешните мерки следва постепенно да бъдат премахнати, като същевременно се води борба със социалните последици от кризата и въздействието ѝ върху пазара на труда. Следва да се провеждат фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивост на обслужването на дълга, като същевременно се засилят инвестициите. Държавите членки следва да провеждат реформи, които подобряват обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               (4)На 18 ноември 2020 г. Комисията прие становищата си относно проектите на бюджетни планове за 2021 г. на държавите членки от еврозоната, които се основаваха на качествена оценка на фискалните мерки. Комисията беше на мнение, че проектът на бюджетен план на Гърция като цяло е в съответствие с препоръките за фискалната политика, приети от Съвета на 20 юли 2020 г., и че повечето от мерките, включени в плана, подкрепят икономическата активност на фона на значителна несигурност.

               (5)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  7
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (6)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  8
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки с ниски рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазват финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (7)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  9
               .

               (8)След като приключи успешно своята програма за финансова помощ по Европейския механизъм за стабилност през 2018 г., Гърция е обект на засилено наблюдение в съответствие с Регламент (ЕС) № 472/2013. Задействането на засиленото наблюдение по отношение на Гърция
                  10
                потвърждава факта, че в средносрочен план Гърция трябва да продължи да приема мерки за справяне с потенциалните източници на макроикономически дисбаланси, като същевременно провежда структурни реформи за подкрепа на стабилен и устойчив икономически растеж. Гърция пое ангажимент в рамките на заседанието на Еврогрупата от 22 юни 2018 г. да продължи всички съществени реформи по програмата до пълното им завършване. Гърция се ангажира също така с изпълнението на специфични мерки, свързани с фискалните и фискално-структурните политики, социалното подпомагане, финансовата стабилност, пазара на труда и продуктовите пазари, приватизацията, функционирането на съдебната система, публичната администрация и борбата с корупцията. Тези структурни реформи са все по-важни за усилията на Гърция да задвижи отново икономиката си. Успешното изпълнение и приключване на тези реформи следва значително да подкрепи растежа на Гърция в средносрочен и дългосрочен план. За Гърция се изготвят тримесечни доклади за напредъка, който е постигнала по изпълнението на ангажиментите си в рамките на засиленото наблюдение. Един положителен доклад може, на всеки шест месеца, да проправи пътя към задействане на мерки за облекчаване на дълга в размер на 0,7 % от БВП годишно. Задействането на първите четири транша от мерки за дълга, обвързани с провеждането на определени политики, на обща стойност 3,252 милиона евро бе договорено от Еврогрупата съответно през април 2019 г., декември 2019 г., юни 2020 г. и ноември 2020 г. На 2 юни 2021 г. бе публикуван десетият доклад за засиленото наблюдение, в който се оценява напредъкът на Гърция по изпълнението на нейните ангажименти.

               (9)На 29 април 2021 г. Гърция предостави своята програма за стабилност за 2021 г. в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (10)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Гърция беше 9,7 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 205,6 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлизаше на 11,3 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 5,9 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Гърция предостави също подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета, освен ако гаранциите не бъдат задействани и докато не бъдат задействани) в размер на 2,2 % от БВП.

               На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Гърция, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, а консолидираният държавен дълг надхвърли референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не намаля със задоволителни темпове. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен и критерият за дълга не е спазен.

               (11)Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност е предпазлив през 2021 г. и очаква растежът на реалния БВП да бъде с около 0,5 процентни пункта по-нисък от прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. Тази разлика се дължи на различните допускания за развитието на пандемията, усвояването на средствата по Механизма за възстановяване и устойчивост и темпа на възстановяване на туристическия сектор. Макроикономическите прогнози съгласно програмата за стабилност за 2022 г. съответстват в голяма степен на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г.

               (12)В своята програма за стабилност за 2021 г. правителството планира нарастване на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 9,7 % от БВП през 2020 г. на 9,9 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да намалее на 204,8 % от БВП през 2021 г. Според програмата намалението на първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) е предвидено да бъде 11,7 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на 6,4 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Прогнозите за дефицита по консолидирания държавен бюджет са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. Що се отнася до съотношението на дълга към БВП, прогнозите, представени в програмата за стабилност, са под прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г., според която се очаква съотношението на дълга към БВП да достигне 208,8 % от БВП. Разликата отразява различните допускания за постъпленията от приватизация, нетното натрупване на финансови активи и корекциите за начислени суми.

               (13)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Гърция прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези силни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от Гърция през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Дискреционните бюджетни мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г. и обявени за 2022 г., са временни или се съпътстват от компенсаторни мерки.

               (14)В програмата за стабилност за 2021 г. се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,9 % от БВП през 2021 г., 1,7 % от БВП през 2022 г., 1,6 % от БВП през 2023 г., 1,6 % от БВП през 2024 г., 1,5 % от БВП през 2025 г. и 1,5 % от БВП през 2026 г. В програмата се приема също, че заемите по Механизма за възстановяване и устойчивост са в размер на 1,4 % от БВП през 2021 г., 1,4 % от БВП през 2022 г., 1,1 % от БВП през 2024 г., 1,1 % от БВП през 2025 г. и 0,5 % през 2026 г. Прогнозата на Комисията от пролетта включва тези безвъзмездни средства в своите бюджетни прогнози, докато за заемите тя приема по-ниска сума през 2022 г. въз основа на годишно отпускане на еднакви по размер средства след 2021 г.

               (15)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  11
                и допълнен с допълнителна информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо, и подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните спешни мерки бяха изключени от съвкупните разходи. Тези временни спешни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната икономическа ситуация и нормалната ситуация в областта на общественото здраве.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи.

               Поради това фискалната позиция след това се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и изключване на временните спешни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (16)В програмата за стабилност за 2021 г. на Гърция се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Гърция да намалее до 2,9 % от БВП през 2022 г., главно поради очакваното икономическо възстановяване и спирането на временните мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее на 189,5 % от БВП през 2022 г. Прогнозите за дефицита по консолидирания държавен бюджет са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. Що се отнася до съотношението на дълга към БВП, прогнозите, представени в програмата за стабилност, са под прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. Разликата се обяснява с различните допускания за паричното салдо, приходите от приватизация и нетното натрупване на финансови активи.

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. от инвестициите, финансирани както от националния бюджет, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се очаква да бъде -2,4 % от БВП
                  12
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да доведе до увеличение с 0,3 процентни пункта от БВП. Финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да имат експанзионистичен принос от 0,9 процентни пункта от БВП
                  13
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат експанзионистичен принос от 0,3 процентни пункта от БВП.

               (17)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на предизвикателствата, свързани с изменението на климата, и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (18)Според средносрочните бюджетни планове на програмата се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да достигне 0,4 % от БВП през 2023 г. и да се превърне в излишък от 0,6 % от БВП през 2024 г.

               Въз основа на програмата общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене от инвестициите, финансирани както от националния бюджет, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява средно на 0,6 % от БВП през 2023 г. и 2024 г.
                  14
                Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да намалее с 0,1 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да имат неутрален принос
                  15
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат рестриктивен принос от 0,6 процентни пункта от БВП.

               Понастоящем средният 10-годишен номинален потенциален растеж се оценява на 1¼ %
                  16
               . Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Гърция.

               (19)Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее от 176,7 % от БВП през 2023 г. на 166,1 % от БВП през 2024 г. Поради високото съотношение на дълга към БВП на Гърция, което се очаква да намалее само постепенно с течение на времето, се счита, че Гърция е изправена пред високи рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план съгласно последния анализ на устойчивостта на обслужването на дълга
                  17
               . В 10-ия доклад за засиленото наблюдение се посочват други фактори, които са от значение за цялостната оценка на устойчивостта на обслужването на дълга, а именно това, че съставът и падежният профил на държавния дълг намаляват уязвимостта по отношение на дълга, докато условните задължения представляват допълнителен риск.

               (20)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат с предимно качествен характер. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Съветът оцени програмата за стабилност за 2021 г. и последващите действия от страна на Гърция във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.,

               ПРЕПОРЪЧВА НА ГЪРЦИЯ:

               1.През 2022 г. да използва Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно провежда разумна фискална политика. Да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да се гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Гърция за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Гърция за 2020 г. (OВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 46).

                     (6)

                        В очакване на окончателно приемане от Съвета след одобрение от Европейския съвет. Текстът, договорен от Еврогрупата на 16 декември 2020 г., е достъпен на адрес: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/bg/pdf

                     (7)

                     ОВ
                      L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

                     (8)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (9)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа на възстановяването и модернизиране на нашата икономика“, Брюксел, 2.6.2021 г. (COM(2021) 500 final).

                     (10)

                        Решение за изпълнение (ЕС) 2018/1192 на Комисията от 11 юли 2018 г. относно задействането на засилено наблюдение за Гърция (ОВ L 211, 22.8.2018 г., стр. 1) и Решение за изпълнение (ЕС) 2021/271 на Комисията от 17 февруари 2021 г. относно продължаването на засиленото наблюдение на Гърция (ОВ L 61, 22.2.2021 г., стр. 3).

                     (11)

                        По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде оценена както трябва фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

                     (12)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което показва експанзионистична фискална политика.

                     (13)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат експанзионистичен принос от 0,9 процентни пункта от БВП.

                     (14)

                        Стойността се оценява на 0,6 % от БВП.

                     (15)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

                     (16)

                        По оценка на Комисията, следвайки общоприетата методика.

                     (17)

                        Вж. работния документ на службите на Комисията — Статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на програмите за стабилност и конвергенция за 2021 г.