               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            ???????, 21.10.2015
            COM(2015) 601 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            за създаване на национални съвети по конкурентоспособността в еврозоната

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               за създаване на национални съвети по конкурентоспособността в еврозоната

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 във връзка с член 121, параграф 2 и член 136 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)Макар че има необходимост от подобряване на координацията и наблюдението върху изменението на конкурентоспособността в Съюза, по време на неотдавнашната криза стана очевидно, че държавите членки, чиято парична единица е еврото (наричани по-нататък „държавите членки от еврозоната“), са особено изложени на опасността от натрупване и внезапна проява на макроикономически дисбаланси, които може да се прехвърлят и в други държави членки от еврозоната. Поради липсата на гъвкави номинални валутни курсове те имат нужда от подходящи механизми за приспособяване към специфичните за всяка държава сътресения. Изменението на конкурентоспособността е от значение както за натрупването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (напр. търговския дефицит, дефицита по текущата сметка и натрупаните вътрешни и външни дългове), така и за ефективното приспособяване към асиметричните сътресения. Понижаването на конкурентоспособността може да доведе и до намаление на потенциалния растеж, което от своя страна затруднява изплащането на големите дългове. Координацията на политиките, които оказват влияние върху измененията на конкурентоспособността, би спомогнала за привеждане на тези изменения в съответствие с целта за гладко функциониране на икономическия и паричен съюз (ИПС). Настоящата препоръка се отправя към държавите членки от еврозоната, но другите държави членки също се насърчават да създадат подобни организации.

               (2)Европейският семестър, по-конкретно процедурата при макроикономически дисбаланси, уредена в Регламент (ЕС) № 1176/2011 и Регламент (ЕС) № 1174/2011, осигурява рамка за интегрирана координация и наблюдение на икономическата политика. С оглед на необходимостта от по-голям напредък по структурните реформи в областта на конкурентоспособността тези съществуващи механизми трябва да бъдат подкрепени чрез повишаване на съпричастността на държавите членки към плановете за реформи. За тази цел изглежда разумно на национално равнище да се осигурят повече независими специалисти със съответните знания и опит и да се активизира диалогът между Съюза и държавите членки от еврозоната по провежданата политика.

               (3)Създаването на национални съвети по конкурентоспособността, които да следят показателите и политиката в тази област, следва да спомогне за повишаване на съпричастността на държавите членки към необходимите политически мерки и реформи на национално равнище и за осигуряване на повече знания, които да служат за основа на координацията на икономическата политика в Съюза в областта на конкурентоспособността. Тези съвети следва да оценяват измененията на конкурентоспособността и политиката в областта, както и да дават препоръки за провеждане на реформи, като отчитат националните особености и установени практики.

               (4)Предметът на дейност на съветите по конкурентоспособността следва да обхваща всички аспекти на понятието конкурентоспособност. Те трябва да следят както изменението на заплатите, така и несвързаните със заплатите фактори, стимулите за производителността и аспектите, свързани с динамиката на инвестициите, новаторството и привлекателността на икономиката за предприемачите.

               (5)Съветите по конкурентоспособността следва да бъдат подсигурени с капацитет, така че да могат да извършват висококачествени икономически анализи, въз основа на които да съставят своите препоръки.

               (6)Съветите по конкурентоспособността следва да бъдат независими от министерствата и публичните органи, които се занимават с въпросите на конкурентоспособността. Съветите по конкурентоспособността следва също така да бъдат безпристрастни, т.е. да не изразяват само или предимно мнението на определена група заинтересовани лица. Предназначението на тези изисквания за независимост и безпристрастност е да се гарантира, че издаваните от съветите по конкурентоспособността препоръки правилно отразяват становищата на специалистите, формулирани в интерес на обществото.

               (7)Характеристиките на съветите по конкурентоспособността следва да отговарят на изискванията на член 152 от Договора и да бъдат съобразени с националната практика и националните институции за образуването на заплатите. В съответствие с член 28 от Хартата на основните права на Европейския съюз дейността на тези съвети следва да не засяга правото на работниците и работодателите или съответните им организации да преговарят и да сключват колективни договори на подходящите равнища или да предприемат колективни действия в съответствие с правото на Съюза и националното право и практики.

               (8)Комисията следва да координира дейностите на съветите по конкурентоспособността, така че да се насърчи изпълнението на целите за цялата еврозона, а при координирането на икономическата политика в Съюза да се взема предвид информацията, произвеждана от съветите.

               (9)Съветите по конкурентоспособността следва да съставят и публикуват анализите и препоръките си в годишен доклад. За да се осигури отчитането на целите на еврозоната и Съюза в дейността на съветите, при съставянето на тези доклади и по време на посещенията в държавите членки за събиране на фактически данни следва да се извършват консултации между Комисията и съветите. Тези доклади ще бъдат използвани като изходни данни за анализите на Комисията в контекста на европейския семестър и процедурата при макроикономически дисбаланси.

               (10)За облекчаване на координацията на наднационално равнище във всяка държава членка следва да има един ясно определен съвет по конкурентоспособността. За да могат обаче да извършват дейността си по подходящ начин, съветите по конкурентоспособността биха могли от своя страна да разчитат на различни отделни съществуващи организации, при условие че тези организации отговарят на горепосочените общи принципи.

               (11)Наблюдението и принудителните мерки за прилагането на специфичните за всяка държава препоръки следва да продължат да се извършват на равнище Съюз — в рамките на европейския семестър и прилагането на процедурата при макроикономически дисбаланси съгласно Регламент (ЕС) № 1176/2011.

               ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               І. Цели и приложно поле

               1.Целта на настоящата препоръка е създаването на национални съвети по конкурентоспособността, които да следят показателите и политиката в тази област, за да се спомогне за насърчаване на трайното икономическо сближаване и за повишаване на съпричастността на държавите членки към необходимите реформи.

               2.Адресати на настоящата препоръка са държавите членки от еврозоната. Другите държави членки се насърчават също да създадат подобни организации.

               ІІ. Създаване на съвети по конкурентоспособността

               3.Всяка държава членка следва да има съвет по конкурентоспособността, чиито задачи са:

               a)
                     да наблюдава измененията на конкурентоспособността в съответната държава членка, като отчита факторите, които могат да окажат влияние върху цените и качественото съдържание на стоките и услугите по отношение на световните конкуренти в краткосрочен план (вкл. разходите за труд), както и по-дългосрочните фактори, като производителността и способността за внедряване на нововъведения, които са от значение не само за относителните показатели на икономиката, но и за потенциала ѝ за растеж и способността ѝ да привлича инвестиции, предприемачи и човешки капитал;

               б)
                     да осигурява необходимата информация, която да се използва в процесите на образуване на заплатите на национално равнище;

               в)
                     да наблюдава политиката във връзка с конкурентоспособността в съответната държава членка, в т.ч. да осигурява принос за последващото оценяване на провежданата политика; както и

               г)
                     да оценява предизвикателствата пред политиката и да съставя препоръки за политиката в областта на конкурентоспособността. Препоръките на съветите по конкурентоспособността следва да бъдат съобразени с по-общите интереси на еврозоната и Съюза. Наред с другото съветите следва да дават препоръки по изпълнението на специфичните за държавата препоръки, отправени от Съвета в контекста на европейския семестър.

               4.Всяка държава членка следва да определи един съвет по конкурентоспособността, който от своя страна може да разчита на други съществуващи организации.

               5.Съветите по конкурентоспособността следва да извършват постоянна дейност. Те следва да публикуват анализите и препоръките си в годишен доклад. Те следва да взаимодействат с Комисията и съветите по конкурентоспособността на другите държави членки, за да съгласуват мненията си.

               ІІІ. Характеристики на съветите по конкурентоспособността

               6.Съветите по конкурентоспособността следва да бъдат структурно или функционално независими от всякакви публични органи в държавата членка, занимаващи се с въпросите във връзка с конкурентоспособността (по-конкретно министерства, административни служби, обществени институти, публични агенции). Следва да се въведат национални нормативни разпоредби, с които да се осигури висока степен на функционална независимост и отчетност на съветите, в т.ч.:

               а)нормативен режим, установен чрез национални законови, подзаконови или задължителни административни разпоредби;

               б)забрана за приемане на указания от публични органи, занимаващи се с въпросите във връзка с конкурентоспособността, или от други публичноправни или частноправни организации;

               в)наличие на капацитет за навременно осведомяване на обществеността;

               г)наличие на процедури за назначаване на членове въз основа на опита и знанията им;

               д)наличие на подходящи ресурси и достъп до информация за изпълнение на техния мандат.

               7.Съветите по конкурентоспособността следва да се допитват до заинтересованите лица (например редовните участници или групи от участници в социално-икономическия диалог в държавите членки, в т.ч. социалните партньори), но следва да не изразяват само или предимно мнението и интересите на определена група заинтересовани лица.

               8.Съветите по конкурентоспособността следва да имат способността да извършват икономически и статистически анализи с високо качество, които да бъдат признати от академичната общност.

               ІV. Връзки с европейския семестър

               9.Комисията следва да улеснява координацията между националните съвети по конкурентоспособността и да обменя мнения с тях, по-конкретно за да осигури съобразяването на работата им с целите на еврозоната и Съюза. Контакти следва да се осъществяват преди съставянето на годишните доклади на съветите и по време на посещенията за събиране на фактически данни в държавите членки.

               10.Независимите експертизи, осигурявани от съветите, в т.ч. чрез годишните доклади, ще бъдат използвани като изходни данни за анализите на държавите членки и Комисията в рамките на европейския семестър и процедурата при макроикономически дисбаланси.

               V. Отчетност и прозрачност

               11.По правило изготвените от съветите анализи следва да се публикуват.

               VІ. Заключителни разпоредби

               12.Държавите членки се приканват да приложат принципите, определени в настоящата препоръка, в срок до [дата на приемане на настоящата препоръка + 6 месеца].

               13.Комисията се приканва да състави в срок до [дата на приемане на настоящата препоръка + 12 месеца] доклад за напредъка въз основа на съответната информация от държавите членки, в който да се разглеждат изпълнението и целесъобразността на настоящата препоръка, както и въпросът дали е необходимо да се приемат задължителни разпоредби.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 511 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Италия за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Италия за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Италия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март 2017 г.
                  7

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Италия  следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, която е отразена в препоръки 1—4 по-долу.

               (3)Докладът за Италия за 2017 г.
                  8
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Италия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките от предходните години, както и напредъкът на Италия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който също бяха публикувани на 22 февруари 2017 г.
                  9
                Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Италия съществуват прекомерни макроикономически дисбаланси. Големият държавен дълг и продължителната слаба динамика на производителността водят до рискове с трансгранично значение в контекста на високото равнище на необслужвани кредити и безработицата. Особено важно е да се предприемат действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за италианската икономика и — предвид нейния мащаб и трансгранично влияние — върху икономическия и паричен съюз.

               (4)На 27 април 2017 г. Италия представи националната си програма за реформи за 2017 г. и програмата си за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В италианската национална програма за реформи са включени ангажименти в краткосрочен и средносрочен план. В краткосрочен план се планират окончателно приемане на законите относно конкуренцията, реформа на наказателното производство и правилата относно давностните срокове, прилагане на закона за борба с бедността, както и мерки, свързани с договаряне на ниво предприятия, прехвърляне на данъчната тежест и приватизация. В средносрочен план мерките засягат публичните финанси, данъчното облагане, трудовия пазар, банковата и кредитната система, конкуренцията, публичната администрация и съдебната система, както и инвестициите. Националната програма за реформи също така обхваща предизвикателствата, посочени в доклада за държавата от 2017 г. и в препоръката за еврозоната, включително необходимостта да се даде нов тласък на инвестициите и да се осигури устойчивост на публичните финанси. Ако бъдат осъществени в пълна степен в предвидените срокове, тези мерки биха спомогнали за разрешаване на макроикономическите дисбаланси на Италия и за изпълнение на специфичните за всяка държава препоръки. Въз основа на оценката на политическите ангажименти на Италия, Комисията потвърждава предишната си оценка, че на този етап не се налагат по-нататъшни стъпки в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси. Изпълнението на програмата за реформи на политиката ще бъде следено отблизо посредством специфичен мониторинг.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо ЕСИ фондовете,
                  10
                когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми по ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки за прилагането на тези правила
                  11
               .

               (6)За Италия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството планира да подобри номиналния дефицит от 2,4 % от БВП през 2016 г. на 2,1 % през 2017 г., 1,2 % през 2018 г. и балансирана бюджетна позиция през 2019 г. Средносрочната бюджетна цел, определена при балансирана бюджетна позиция в структурно отношение, се планира да бъде постигната до 2019 г. и да бъде запазена през 2020 г., докато преизчисленото
                  12
                структурно салдо показва малък структурен дефицит (0,3 % от БВП) и през двете години. След като се увеличи допълнително през 2016 г. (до 132,6 % от БВП от 132,1 % през 2015 г.), съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква съгласно програмата за стабилност в общи линии да се стабилизира през 2017 г. и след това да намалява от 2018 г. нататък, като достигне 125,7 % през 2020 г. Несигурността относно състава и прилагането на средносрочната бюджетна стратегия на програмата за стабилност води до рискове за прогнозите за растеж и за постигането на бюджетните цели. По-специално, според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. се очаква реалният ръст на БВП за 2018 г. да бъде почти същият като посочения в програмата за стабилност за 2017 г., въпреки значително по-високия дефицит. В действителност, в прогнозата на Комисията не се включва рязкото повишение на ДДС (0,9 % от БВП), прието като „защитна клауза“ за постигане на бюджетните цели през 2018 г., и поради факта, че в програмата за стабилност за 2017 г. се потвърждава намерението тази клауза да не се задейства, без да бъдат предоставени подробности за алтернативни компенсаторни мерки. Освен това в програмата за стабилност за 2017 г. се посочва намерението да се потърсят допълнителни възможности за намаляване на данъчната тежест.

               (7)В програмата за стабилност за 2017 г. се посочва, че извънредният приток на бежанци и свързаните със сигурността мерки през 2016 и 2017 г. са оказали значително цялостно въздействие върху бюджета, и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2016 г. възлизат на 0,06 % от БВП за извънредния приток на бежанци и на 0,06 % от БВП за свързаните със сигурността мерки. За 2017 г. допустимите разходи, свързани с извънредния приток на бежанци, предварително се оценяват на 0,16 % от БВП
                  13
               .  Освен това през 2017 г. италианските органи се позоваха на клаузата за необичайни събития поради изключителната сеизмична активност. Допустимите разходи, свързани с изключителната сеизмична активност, предварително се оценяват на 0,18 % от БВП през 2017 г.
                  14
                 Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци, сериозната терористична заплаха и изключителната сеизмична активност са необичайни събития, тяхното въздействие върху публичните финанси на Италия е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2016 г. бе намален с 0,12 % от БВП, за да се вземат под внимание допълнителните разходи, свързани с бежанците и със сигурността. Що се отнася до 2017 г., през пролетта на 2018 г. ще бъде направена окончателната оценка, включително относно допустимите суми, въз основа на наблюдаваните данни, предоставени от италианските органи.

               (8)За 2016 г. на Италия бе разрешено временно отклонение от 0,5 % от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, за да се вземат предвид основните структурни реформи с положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси, и допълнително 0,25 % от БВП, за да бъдат взети предвид националните разходи за инвестиции в проекти, съфинансирани от ЕС. Що се отнася до инвестиционната клауза, един от критериите за допустимост е увеличението на публичните инвестиции. Данните за изпълнението за 2016 г. показват спад на публичните инвестиции през 2016 г. спрямо 2015 г. (с 1,6 милиарда евро). При все това Съветът признава, че съществуват специфични фактори, които са ограничили публичните инвестиции през миналата година. Един от тези фактори е несигурността, свързана с преминаването към новия кодекс за обществените поръчки и концесиите, който беше преразгледан в съответствие със специфичните за държавата препоръки от 2016 г. В допълнение и най-вече, през 2016 г. имаше рязък спад в инвестициите, финансирани чрез фондовете на ЕС, поради започването на новия програмен период, докато финансираните на национално равнище инвестиции леко се увеличиха (с 1,1 милиарда евро). Следователно, тъй като финансираните на национално равнище инвестиции нараснаха през 2016 г., а разходите, свързани с инвестиционната клауза, не ги компенсираха, на Италия може да бъде предоставено временно отклонение от 0,21 % от БВП във връзка с инвестиционната клауза, което съответства на националните разходи, допустими за съфинансиране, както е посочено в програмата за стабилност за 2017 г. След като се вземат предвид общата допълнителна гъвкавост в размер на 0,83 % от БВП поради необичайни събития, структурната реформа и инвестиционните клаузи, прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. показва известно отклонение от препоръчаната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г.

               (9)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Италия да постигне годишна фискална корекция от поне 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. съществува риск от значително отклонение от препоръчаната корекция за постигане на средносрочната цел през 2017 г., както и за 2016 г. и 2017 г., взети заедно. Това заключение обаче би довело до риск от известно отклонение, ако временното обезщетение за клаузата за необичайни събития, свързана с извънредния приток на бежанци и с превантивния инвестиционен план за защита от националната територия срещу сеизмични рискове (предварително оценени на общо 0,34 % от БВП), се приспадне от изискването през 2017 г.

               (10)През 2018 г. в светлината на фискалното положение на Италия и по-специално нейното равнище на дълга, се очаква страната да се приспособи по-пълно към средносрочната си бюджетна цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение. Според общоприетата корекционна матрица съгласно Пакта за стабилност и растеж тази корекция означава изискване за номинален темп на съкращаване на нетните първични държавни разходи с поне 0,2 % през 2018 г. Това съответства на годишна структурна корекция от поне 0,6 % от БВП. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2018 г. Според прогнозите Италия на пръв поглед няма да спази правилото за дълга през 2017 г. и 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Италия трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки, за да гарантира спазването на препоръката през 2017 г., и че през 2018 г. ще са необходими допълнителни мерки, за да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Все пак, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1466/97, в оценката на бюджетните планове и резултатите следва да бъде взет под внимание бюджетният баланс на държавата членка в контекста на условията на икономическия цикъл. Както се припомня в съобщението на Комисията, придружаващо тези специфични за всяка държава препоръки, в оценката на проекта за бюджетен план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да бъде взета предвид целта за постигане на фискална позиция, която да допринася за засилване на текущото възстановяване и да осигурява устойчивост на публичните финанси на Италия. В този контекст Комисията възнамерява да използва приложимата свобода на преценка в контекста на условията на икономическия цикъл в Италия.

               (11)Поради това, че Италия на пръв поглед не спазва правилото за дълга през 2015 г., на 22 февруари 2017 г. Комисията публикува доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС, в който заключи, че „освен ако допълнителните структурни мерки, възлизащи на най-малко 0,2 % от БВП, които правителството пое ангажимент да приеме най-късно през април 2017 г., бъдат ефективно задействани до този срок, за да се намали изоставането в широкото спазване на предпазните мерки през 2017 г. (и по този начин през 2016 г.), настоящият анализ предполага, че критерият за дълга, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, понастоящем следва да се счита за неизпълнен. Все пак решението дали да се препоръча започване на процедура при прекомерен дефицит ще бъде взето само въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г., като се отчитат данните за изпълнението за 2016 г. и прилагането на фискалните ангажименти, поети от италианските органи през февруари 2017 г.“ През април 2017 г. италианското правителство прие поисканите допълнителни мерки за консолидация. Поради това на този етап не са необходими по-нататъшни мерки за спазване на критерия за дълга през 2015 г. През есента на 2017 г. Комисията ще извърши нова оценка на спазването от Италия на критерия за дълга въз основа на предоставените данни за 2016 г. и прогнозата на Комисията от есента на 2017 г., които ще включват нови данни за изпълнението на бюджета през 2017 г. и реалните бюджетни планове за 2018 г.

               (12)Високото съотношение на държавния дълг на Италия е на път да се стабилизира, но не намалява, което се дължи на влошаването на структурното първично салдо и настоящите макроикономически условия. То превишава 130 % от БВП, което означава, че са заделени значителни средства за покриване на разходите по обслужване на дълга, в ущърб на разходите, стимулиращи в по-голяма степен растежа, като образованието, иновациите и инфраструктурата.

               (13)Данъчната система на Италия не подкрепя икономическия растеж и ефективността по няколко причини. Въпреки неотдавнашно леко намаляване данъчната тежест върху факторите на производство продължава да е сред най-високите в ЕС. Има възможност за допълнително изместване към данъци, които са по-малко вредни за растежа, по бюджетно неутрален начин. Данъкът за първо жилище беше отменен през 2015 г., което е крачка назад в процеса на постигане на по-ефективна данъчна структура. Въпреки че национална правна уредба изисква ежегоден преглед на данъчните разходи, дългоочакваното преразглеждане, по-специално по отношение на намалените ставки на данъка върху добавената стойност, отново бе отложено. Реформата на остарелите кадастрални оценки в съответствие с текущите пазарни цени все още е не е извършена. Слабото спазване на данъчните изисквания и сложният данъчен кодекс увеличават натоварването на съблюдаващите правилата предприятия и домакинства. Приетите наскоро мерки, като например задължителното електронно фактуриране и разделното плащане за покупки от държавни органи, са стъпка в правилната посока. Въпреки това електронното фактуриране не е задължително за операциите в частния сектор и наскоро ограниченията за използване на пари в брой бяха облекчени, така че употребата на електронни плащания остава доста под средното за ЕС, което е в ущърб на спазването на данъчното законодателство.

               (14)Що се отнася до бюджетния процес, през 2016 г. беше приета всеобхватна реформа. Комисията ще продължи да наблюдава прилагането на реформата, която ще интегрира в още по-голяма степен прегледа на разходите в бюджетния процес.

               (15)Рамковите условия, публичната администрация и бизнес средата в Италия продължават да са засегнати от редица структурни слабости. Тази слабости продължават да забавят изпълнението на реформите, възпрепятстват инвестициите, водят до несигурност и създават възможности за извличане на облаги. Реформите на системата на гражданското правосъдие, приети през последните години с цел повишаване на ефективността на съдебната система, подобряване на управлението на делата и гарантиране на процедурна дисциплина, много бавно започват да дават резултати. Продължителността на гражданскоправните производства все още е голямо предизвикателство. Въпреки че необходимото време за разглеждане на висящите дела и изоставането при гражданските и търговските дела леко намаляват в по-ниските инстанции, те  продължават да бъдат сред най-високите в ЕС на всички инстанции. Текуща реформа на гражданското съдопроизводство предвижда допълнително затягане на критериите за допустимост на жалбите, опростени процедури по гражданските дела на всички инстанции и разубеждаващи мерки срещу злоупотреба с предявяването на съдебни искове.

               (16)Няколко показатели потвърждават, че корупцията продължава да бъде сериозен проблем в Италия въпреки приетите досега реформи. Отдавна необходимата реформа на правилата относно давностните срокове, която да засили борбата с корупцията, е висяща от 2014 г. насам. В сегашния си вид правилата относно давностните срокове водят до голям брой случаи, при които давностният срок изтича след присъдата на първоинстанционния съд. Освен това националният орган за борба с корупцията има ограничени финансови и човешки ресурси за упражняването на своите правомощия, а рамката за предотвратяване продължава да бъде разпокъсана.

               (17)Всеобхватен закон за реформа на публичната администрация бе приет през 2015 г. Той има потенциал да повиши ефикасността и ефективността на публичната администрация. Въпреки това след решението на Конституционния съд от ноември 2016 г., което обяви за противоконституционна процедурата, следвана при приемане на някои изпълнителни законодателни укази, осъществяването на ключови елементи на реформата все още е в процес на изчакване. По-специално, решението се отнася до три основни области на реформи: местните обществени услуги, заетостта в обществения сектор и държавните предприятия. Необходими са нови законодателни инициативи за реформа на местните обществени услуги и заетостта в обществения сектор на управленско равнище, той като крайният срок на техните укази изтече през ноември 2016 г. По отношение на държавните предприятия указът, приет преди решението на Съда, трябва да бъде изменен. Целта на реформата е да се намали броят на предприятията, които са публична собственост, да се подобри тяхната ефективност и да се гарантира, че работят при същите правила, както частните предприятия. Осъществяването на планираната приватизация също би допринесло за рационализирането на държавните предприятия.

               (18)Рамковите условия за конкуренция също остават неблагоприятни. По-специално, годишният закон за конкуренцията от 2015 г. все още не е приет. Съществуват значителни пречки пред конкуренцията в определени сектори, като например в областта на регулираните професии, концесиите, обществените поръчки и системата за издаване на разрешения, както и местните обществени услуги, включително транспорта. По-конкретно, постигнатият напредък в насърчаването на ефективното, прозрачно и конкурентоспособно функциониране на пазара на обществен транспорт, по-специално за железопътния транспорт по държавни концесии, все още е много ограничен. Съгласно нов показател, разработен от Комисията, степента на рестриктивност в Италия е по-висока от среднопретеглената стойност за ЕС за повечето анализирани професии. Като част от пакета от мерки за преодоляване на пречките на пазарите на услуги
                  15
               , през януари 2017 г. бяха формулирани конкретни насоки по отделни професии за решаването на този въпрос, издадени в Съобщение на Комисията относно препоръки за реформи при регламентирането на професионалните услуги.

               (19)Големият обем на необслужвани заеми в банковия сектор продължава да бъде пречка за печалбите на банките и способността им да генерират капитал на вътрешно равнище. Това се отразява неблагоприятно върху кредитирането, по-специално за малките предприятия. Политическите инициативи, предприети досега, все още не са довели до значително намаляване на необслужваните заеми. Насоките за надзора върху управлението на необслужваните заеми на национално равнище все още са недостатъчно развити. Средните и малките банки продължават да бъдат по-уязвими от големите кредитни институции. Поради това Комисията ще следи изпълнението на реформата на корпоративното управление на най-големите банки (popolari) и на малките взаимоспомагателни банки, което е от ключово значение за консолидиране на банковата система. Рамката за обявяване в несъстоятелност и изпълнението на обезпеченията продължава да бъде недостатъчна за бързо уреждане на необслужваните заеми и преструктуриране, особено що се отнася до малките и микропредприятията. В момента парламентът обсъжда проект на закон за изпълнение, насочен към модернизиране и рационализиране на инструментите за несъстоятелност и изпълнение, който би могъл да спомогне за преодоляване на съществуващите недостатъци и да допринесе за развитието на вторичен пазар на дълга в Италия.

               (20)Въпреки че се наблюдава постепенно подобрение на пазара на труда, подкрепено от реформи, дългосрочната и младежката безработица остават високи (съответно 6,7 % и 38 % през 2016 г.), а над 1,2 милиона млади хора не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Въпреки че има значителен напредък в изпълнението на Гаранцията за младежта, продължават да съществуват някои предизвикателства за осигуряване на по-ефективно и цялостно изпълнение. Броят и качеството на офертите остават ниски, а регионалните различия по отношение на резултатите са големи. Реформата на активните политики на пазара на труда, включително неговата система на управление, все още е на ранен етап и службите по заетостта продължават да бъдат слаби, с големи разлики на регионално равнище. Обучението за възрастни не е достатъчно развито, което може да има отрицателно влияние за нискоквалифицираните хора на пазара на труда.

               (21)Участието на жените на пазара на труда е слабо и техният потенциал като работна сила остава до голяма степен неизползван. Равнището на заетост сред жените е сред най-ниските в ЕС. Някои характеристики на данъчната и осигурителната система продължават да са пречка за втория член на домакинството да участва в работната сила, а достъпът до финансово достъпни услуги за предоставяне на грижи (за деца и хора в напреднала възраст) остава ограничен, с големи разлики на регионално равнище. Отпускът по бащинство е сред най-ниските в ЕС.

               (22)Договарянето на второ ниво не е широко използвано. Това затруднява ефективното разпределение на ресурсите и гъвкавостта на заплатите спрямо местните икономически условия. Причина за това са и съществуващите рамкови правила и практики за колективно договаряне, които водят до несигурност в отношенията в отраслите и остават малко възможности за договаряне на второ ниво. Данъчните облекчения за увеличаването на заплатите, свързано с производителността, не са доказали своята ефективност за значително разширяване на използването на договаряне на второ ниво.

               (23)Процентът на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, е значително над средното за ЕС равнище, най-вече за децата и хората с мигрантски произход. Съществуват също така значителни регионални различия. Известен напредък бе постигнат по отношение на националната стратегия за борба срещу бедността. Наскоро приетата схема за приобщаващ доход е положителна стъпка в посока към въвеждането на единен всеобхватен режим срещу бедността. Неговата ефикасност ще зависи от подходящото му прилагане с мобилизирането на подходящи ресурси (включително чрез рационализиране на различни социални обезщетения), подходяща насоченост чрез проверка на имущественото състояние, приоритетно разпределение за семействата с деца и ефективни процедури на местно равнище както при предоставянето на подпомагане на доходите, така и при предоставянето на интегрирани услуги. На този етап не е ясно дали финансовите ресурси ще бъдат достатъчни за справяне с предизвикателството на бедността в Италия. Намирането на допълнителни ресурси при спазване на бюджетните цели, намаляването на разпокъсаността на системата за социално подпомагане, рационализирането на социалните разходи и справянето с настоящата им тенденция към пенсиите, продължават да бъдат основни предизвикателства.

               (24)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Италия и го публикува в доклада за страната за 2017 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Италия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Италия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (25)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището
                  16
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (26)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Италия да предприеме следните действия през периода 2017—2018 г.:

               1.Да продължи своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, която се изразява в значителна структурна корекция за 2018 г. При предприемане на действия на политиката трябва да се обърне внимание на постигането на фискална позиция, която да допринася за засилване на текущото възстановяване и да осигурява устойчивост на публичните финанси на Италия. Да измести данъчната тежест от факторите на производство към данъци, които са по-малко вредни за растежа, по неутрален за бюджета начин чрез предприемане на решителни действия за намаляване на броя и обхвата на данъчните разходи, реформиране на остарялата кадастрална система и повторно въвеждане на данъка за първо жилище за домакинствата с високи доходи. Разширяване на задължителното използване на електронни фактури и плащания.

               2.Да намали продължителността на съдебния процес в гражданското правосъдие чрез ефективно управление на делата и чрез правила, гарантиращи процедурна дисциплина. да активизира борбата срещу корупцията, по-специално като преразгледа правилата относно давностните срокове. За завърши реформите на заетостта в обществения сектор и да повиши ефективността на държавните предприятия. Да приеме и приложи своевременно висящия закон за конкуренцията и да отстрани оставащите ограничения за конкуренцията.

               3.Да ускори намаляването на размера на необслужваните заеми и да увеличи стимулите за изчистване на счетоводния баланс и за преструктуриране, по-специално в сегмента на банките под национален надзор. Да приеме цялостна реформа на нормативната уредба за процедурата за обявяване в несъстоятелност и изпълнението на обезпеченията.

               4.С участието на социалните партньори, да укрепи рамката за колективно договаряне, така че колективните трудови договори да отчитат по-добре местните условия. Да гарантира ефективни активни политики на пазара на труда. Да улесни започването на работа за вторите работещи членове на домакинството. Да рационализира социалните разходи и да подобри техния състав.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 511 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  ОВ C92/01, 24.3.2017 г., стр. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 77 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методика.

                     (13)
                  Тази сума се основава на общите бюджетни разходи в размер на 0,25 % от БВП, изчислени в програмата за стабилност за 2017 г., от които са приспаднати временните отклонения в размер на 0,03 % от БВП  през 2015 г. и 0,06 % през 2016 г., вече предоставени. В своето становище относно проекта на бюджетен план на Италия за 2017 г. Комисията обяви, че ще има готовност да разгледа допълнително отклонение поради постоянния извънреден приток на бежанци в Италия, също във връзка със заседанието на Европейския съвет от октомври 2016 г., в което се признава „значителния принос, включително от финансово естество, направен от държавите членки по външните граници на Съюза през последните години“.

                     (14)
                  В своето становище относно проекта на бюджетен план на Италия за 2017 г. Комисията счете, че разходите, предназначени за управление на извънредни ситуации, и превантивният инвестиционен план за защита от националната територия срещу сеизмични рискове имат интегриран характер. За следващите години като отговарящи на условията за евентуални допълнителни временни отклонения ще бъдат считани само положителните допълнителни промени на ресурсите, предназначени за тази цел.

                     (15)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (16)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


                    ЕВРОПЕЙСКА
                    КОМИСИЯ
                                         Брюксел, 13.5.2015 г.
                                         COM(2015) 268 final
                              Препоръка за
                       ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
    относно Националната програма за реформи на Нидерландия за 2015 г.
   и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на
                          Нидерландия за 2015 г.
BG                                                                     BG
 ---pagebreak---                                              Препоръка за
                                      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
         относно Националната програма за реформи на Нидерландия за 2015 г.
        и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на
                                         Нидерландия за 2015 г.
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално
   член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 7/5 на Съвета от 2 юли 1997 г. за засилване на
   надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на
   икономическите политики1, и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета
   от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на
   макроикономическите дисбаланси2, и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия3,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент4,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:
   (1)     На 26 март 2010 г. Европейският съвет се съгласи с предложението на
           Комисията да се стартира нова стратегия за растеж и работни места —
           стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на
           икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области,
           където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за
           устойчив растеж и конкурентоспособност.
   (2)     На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие
           препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите
   1
          ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.
   2
          ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.
   3
          COM(2015) 268.
   4
          P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
BG                                                2                                  BG
 ---pagebreak---         членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие
        решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки.
        Заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“, с които
        държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на
        националната си икономическа политика и политика за заетост.
   (3)  На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно националната програма за
        реформи на Нидерландия за 2014 г. и даде становището си относно
        актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за 2014 г. На 28
        ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/20135 Комисията
        представи становището си по проекта на бюджетен план на Нидерландия за
        2015 г6.
   (4)  На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа,7 с което
        постави началото на европейския семестър за координация на икономическите
        политики за 2015 г. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011
        Комисията прие доклада за механизма за предупреждение8, в който беше
        посочено, че Нидерландия е една от държавите членки, за които ще се извърши
        задълбочен преглед.
   (5)  На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени
        към стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и
        извършване         на       отговорно благоприятстващо растежа    бюджетно
        консолидиране.
   (6)  На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува доклада си за Нидерландия за
        2015 г9. В него бе оценен напредъкът на Нидерландия при изпълнението на
        специфичните за държавата препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за
        страната включва и резултатите от задълбочения преглед по член 5 от
        Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се
        заключи, че Нидерландия е засегната от макроикономически дисбаланси, които
        изискват политически действия и мониторинг. Продължават да съществуват и
        заслужават внимание рисковете, произтичащи от високото равнище на частния
        дълг, въпреки че неотдавнашните мерки подкрепят възстановяването на
        жилищния пазар и ще спомогнат за ограничаване на растежа на ипотечните
        кредити. Въпреки че значителният излишък по текущата сметка отчасти
        отразява структурните характеристики на икономиката, е възможно
        структурата на пенсионната и данъчната система да се окаже причина за
        неефективно разпределяне на капитала.
   (7)  На 30 април 2015 г. Нидерландия представи националната си програма за
        реформи за 2015 г. и програмата си за стабилност за 2015 г. Двете програми
        бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.
   (8)  Понастоящем по отношение на Нидерландия се прилагат предпазните мерки на
        Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята
        програма за стабилност за 2015 г. правителството планира постепенно да
        подобри номиналния дефицит до 1,8 % от БВП през 2015 г. и после до 0,7 % от
   5
       ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11.
   6
       C(2014) 8810.
   7
       COM(2014) 902.
   8
       COM(2014) 904.
   9
       SWD(2015) 38.
BG                                            3                                     BG
 ---pagebreak---        БВП през 2018 г. Правителството планира да изпълни средносрочната цел —
       структурен дефицит от 0,5 % от БВП — през периода на програмата. Според
       програмата за стабилност съотношението дълг/БВП се очаква да достигне
       върха си от 68,8 % през 2015 г. и постепенно да спадне до 66,1 % от БВП през
       2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози
       е реалистичен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се
       очаква структурното салдо за постигане на средносрочната цел да достигне -
       0,3 % от БВП през 2015 г. и -0,4 % от БВП през 2016 г. Въз основа на своята
       оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на
       Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че се очаква
       Нидерландия да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.
       На равнище от 0,84 % от БВП през 2013 г. публичните разходи за
       научноизследователска и развойна дейност са ниски с оглед на
       образователното равнище, академичните постижения и равнището на
       икономическо развитие на Нидерландия. Разходите на сектор „Държавно
       управление“ в тази област са с тенденция към намаляване от 2014 г. насам, а
       частните разходи за НИРД остават ниски. Пренасочването на публичните
       разходи към иновациите и научните изследвания, и по-специално
       фундаменталните изследвания, и изпълнението на рамковите политики за
       стимулиране на частните инвестиции в НИРД ще спомогнат за повишаване на
       потенциала за дългосрочен растеж на нидерландската икономика.
   (9) Едно от ключовите предизвикателства е свързано с жилищния пазар, където
       липсата на гъвкавост и небалансираните стимули се трупаха в продължение на
       десетилетия и оформиха моделите на жилищното финансиране и на
       спестяванията в сектора. Склонността на домакинствата за ливъридж на
       брутния ипотечен дълг спрямо жилищното имущество до голяма степен
       отразява дългогодишни фискални стимули, по-специално пълното данъчно
       приспадане на лихвите по ипотечните кредити. От 2012 г. насам се прилагат
       поредица от мерки, които отчасти целят да се намери решение за тези стимули.
       Някои от тях включват корекции на фискалното третиране на жилищното
       финансиране. Постепенното преминаване към ограничаване на данъчно
       приспадане на лихвите по ипотечни кредити и увеличаването на стимулите за
       амортизации са оправдани. Поетапното въвеждане на тази мярка обаче е твърде
       бавно, за да има значително отражение върху поведението във връзка с
       амортизациите и ще продължат да съществуват значителни данъчни стимули за
       инвестиции в непроизводителни активи. Съотношението от 100 % между
       размера на кредита и стойността на имота, което следва да бъде достигнато
       през 2018 г., е все още високо. Пазарът за наемане на жилища е ограничен от
       нормативни актове и от наличието на много голям сектор на социално
       жилищно настаняване, който трябва също така да се справя с дълги списъци на
       чакащи. Въвеждането в сектора на социалното жилищно настаняване на
       диференциране на наемите, основано в по-голяма степен на доходите,
       представлява стъпка в правилната посока, но неговото въздействие е
       ограничено. Съгласно нов закон корпорациите за жилищно настаняване ще
       трябва да отделят дейностите си от общ икономически интерес (т.е. социалното
       жилищно настаняване) от другите дейности. Остава да се види дали това ще
       доведе до планираното пренасочване на социалното жилищно настаняване към
       нуждаещите се хора и ще гарантира, че социалното жилищно настаняване е
       достъпно за хората в неравностойно положение, които не могат да получат
       жилища при пазарни условия.
BG                                        4                                         BG
 ---pagebreak---    (10) Подобри се дългосрочната устойчивост на пенсионната система. В допълнение
        към постепенното увеличаване на законоустановената пенсионна възраст от
        първи стълб — от 65 години през 2012 г. на 67 години през 2023 г. и
        обвързването ѝ със средната продължителност на живота след това,
        Нидерландия прие всеобхватни реформи на частно финансирания стълб на
        пенсионната система и на системата за дългосрочни грижи. Финансовият
        надзор на пенсионните фондове е подобрен, а системата е по-устойчива на
        финансови шокове. Това бе допълнено от успешните реформи за насърчаване
        на по-възрастните работници да работят по-дълго. В резултат от реформите в
        областта на дългосрочните грижи на общините бяха прехвърлени
        отговорности, като бяха намалени общите разходи и беше поставен акцент
        върху повишаването на ефикасността. Трябва да бъдат наблюдавани
        качеството и достъпността на дългосрочните грижи.
   (11) Оставащите предизвикателства включват подходящото разпределение на
        разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях извън
        приетите правила за индексирането и финансовите буфери (рамка за финансова
        оценка), по-специално чрез намаляване на вноските от страна на младите хора.
        Подобряването на застрахователната справедливост на вноските по втория
        стълб на пенсионната схема ще помогне на домакинствата да разпределят
        финансовите си средства по по-благоприятстващ растежа начин.
   (12) Всеобхватната реформа на законодателството за защита на заетостта, прието
        през 2014 г., има за цел повишаване на участието и мобилността на пазара на
        труда. Намалени са фискалните демотивиращи фактори за работа. В
        законодателство, прието от Парламента, ще се определя квота за
        работодателите за наемане на хора с увреждания. Въздействието от тези мерки
        може да бъдат оценени изцяло само след като те бъдат изпълнени. Необходими
        са по-нататъшни мерки за подобряване на интеграцията на хората в маргинално
        положение на пазара на труда, включително на хората от мигрантски произход.
   (13) Като се вземат предвид задължителните неданъчни плащания, данъчната
        тежест в Нидерландия е значително по-висока от средните стойности за ЕС и е
        налице възможност за пренасочване на данъчното облагане към фактори, които
        са по-малко вредни за растежа. Предвижданата данъчна реформа ще допринесе
        за увеличаването на участието на пазара на труда. След като бъде приета,
        въздействието ѝ трябва да бъде внимателно следено.
   (14) В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на
        икономическата политика на Нидерландия и го публикува в доклада за 2015 г.
        Комисията извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната
        програма за реформи и последващите мерки във връзка с препоръките,
        отправени до Нидерландия през предходните години. Тя взе предвид не само
        тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-
        икономическа политика в Нидерландия, но също така и степента, в която те
        спазват правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на
        цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на
        равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в
        рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 и 3 по-долу.
BG                                        5                                          BG
 ---pagebreak---    (15)     С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на
            Нидерландия и е на мнение10, че Нидерландия спазва Пакта за стабилност и
            растеж.
   (16)     С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка
            Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за
            стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са
            отразени по-специално в препоръки 1—3 по-долу.
   (17)     В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на
            икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ
            Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична
            единица е еврото. Нидерландия също така следва да гарантира пълното и
            навременно изпълнение на тези препоръки,
   ПРЕПОРЪЧВА на Нидерландия да предприеме следните действия през 2015 г. и
   2016 г.:
   1.       Да пренасочи публичните разходи към подпомагане на инвестициите в НИРД и
            да работи за рамкови условия за подобряване на частните разходи за НИРД, за
            да противодейства на низходящата тенденция в публичните разходи за НИРД и
            да увеличи потенциала за икономически растеж.
   2.       Да ускори намалението на данъчното приспадане на лихвите по ипотечни
            кредити, така че да бъдат намалени данъчните стимули за инвестиции в
            непроизводителни активи. Да осигури по-пазарно ориентиран механизъм на
            ценообразуване на пазара за наемане на жилища и да обвърже допълнително
            наемите с доходите на домакинствата при социалното жилищно настаняване.
   3.       Да намали размера на вноските по втория стълб на пенсионната система по
            отношение на лицата, които са в началните години на професионалния си
            живот.
   Съставено в Брюксел на […] година.
                                                 За Съвета
                                                 Председател
   10
          Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.
BG                                                  6                                   BG


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 342 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Португалия за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Португалия за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Португалия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната
                  7
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Португалия следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на препоръката.

               (2)Докладът за Португалия за 2016 г.
                  8
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Португалия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., и напредъкът на Португалия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включваше и задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед.
                  9
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Португалия са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално, високото равнище на натрупаните нетни външни задължения, частният и държавният дълг и високият дял на необслужваните кредити представляват слабости в контекста на висока безработица. Продължават да съществуват пропуски на политиката по отношение на продуктовите пазари и пазарите на услуги, преструктурирането на корпоративния дълг, по фискални въпроси и някои области на пазара на труда.

               (3)На 29 април 2016 г. Португалия представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В националната програма за реформи на Португалия е заложена достатъчно амбиция за справяне с прекомерните дисбаланси, очертани са подходящи мерки за насърчаване на конкурентоспособността и намаляването на частния дълг и се прави връзка с предизвикателствата, очертани в доклада за 2016 г., и препоръките за еврозоната, с акцент върху необходимостта да се даде нов тласък на инвестициите и да се осигури устойчивост на публичните финанси. Ако бъдат приложени изцяло и бързо, тези мерки биха спомогнали за разрешаване на макроикономическите дисбаланси на Португалия. Въз основа на оценката на политическите ангажименти на Португалия, на този етап не е необходимо ускоряване на процедурата при макроикономически дисбаланси.

               (4)Съответните специфични за всяка страна препоръки бяха взети предвид в програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да изиска от дадена държава членка да преразгледа и предложи изменения на своето споразумение за партньорство и на съответните програми. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  10
               .

               (5)По отношение на Португалия понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж (ПСР). Страната не коригира прекомерния дефицит до определената за краен срок 2015 г. и не постигна фискалното подобрение, препоръчано от Съвета. В своята програма за стабилност за 2016 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит и да постигне номинален дефицит от 2,2 % от БВП през 2016 г. След като бъде постигната трайна корекция на прекомерния дефицит, спрямо Португалия ще се прилагат предпазните мерки и преходното правило за дълга. (Преизчисленото
                  11
               ) структурно салдо се очаква да се подобрява едва с около 0,35 % от БВП годишно между 2016 г. и 2020 г., което е под изискваната стойност от 0,6 % от БВП, а средносрочната бюджетна цел — структурен излишък в размер на 0,25 % от БВП — не се очаква да бъде постигната в рамките на периода на програмата. Според програмата за стабилност съотношението държавен дълг/БВП се очаква да спадне до 124,8 % през 2016 г. и да продължи да спада до 110,3 % от БВП през 2020 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е по-скоро оптимистичен. Освен това, необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2017 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. се очаква дефицитът на консолидирания държавен бюджет да достигне 2,7 % от БВП през 2016 г., което е под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, и 2,3 % от БВП през 2017 г. Тъй като се очаква структурният дефицит леко да се увеличи през 2016 г. и 2017 г., фискалната консолидация не съответства на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Освен това не се очаква Португалия да се съобрази с преходното правило за дълга през 2017 г. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът смята, че съществува риск Португалия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. По тази причина ще са необходими допълнителни мерки за гарантиране на съответствие през 2016 г. и 2017 г.

               (6)Съгласно член 10, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1467/97 Комисията редовно ще наблюдава прилагането на предприетите от Португалия действия в отговор на последната препоръка на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от ДФЕС: поради това Комисията ще препоръча на Съвета да бъдат предприети подходящи стъпки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит.

               (7)Своевременното и стриктно прилагане на реформирания закон за бюджетната рамка и на закона за контрол на поетите задължения, както и предприемането на допълнителни подобрения в събирането на приходите и контрола на разходите могат значително да допринесат за постигането на необходимата бюджетна корекция. Португалия е изправена пред двойното предизвикателство да постигне дългосрочна фискална устойчивост на системата на здравеопазването, като същевременно поддържа равнището на достъп до здравно обслужване чрез подобряване на ефикасността на системата. Въпреки че понастоящем Португалия е с един от най-ниските дялове на публични разходи в общите разходи за здравеопазване в ЕС, очакваното увеличение на публичните разходи за здравеопазване с 2,5 % от БВП до 2060 г. е най-високото. Все още не са взети всеобхватни мерки за насърчаване на профилактиката и на политиките за обществено здраве, както и за осигуряване на предоставянето на първични здравни грижи на ранен етап, когато те са свързвани с по-малко разходи, за да се преодолеят дългосрочните предизвикателства пред устойчивостта в сектора на здравеопазването. Точното бюджетно планиране и изпълнение в болниците, за да се гарантира погасяване на просрочените задължения, продължава да бъде важно предизвикателство в краткосрочен план. Въпреки че в неотдавнашните реформи бе разгледана дългосрочната устойчивост на пенсионната система, нерешени остават предизвикателствата във връзка с устойчивостта в краткосрочен до средносрочен план. Характерни за държавната пенсионна система са висока зависимост от бюджетни трансфери и неравенства между поколенията. Забавянията при изпълнението и пропуските в политиката все още пречат на фискалната устойчивост на държавните предприятия, по-специално в транспортния сектор. От решаващо значение за постигането на бюджетни икономии остава засилването на мерките за увеличаване на ефективността в техните планове за преструктуриране.

               (8)Бяха положени значителни усилия за ограничаване на данъчните измами чрез по-нататъшно повишаване на ефективността на данъчната администрация. Вземат се мерки за борба с данъчните измами, подобряване на обмена на информация с финансовите институции и за укрепване на рамката за борба с изпирането на пари. Въпреки отбелязания напредък, все още има възможност да се постигне по-добро спазване на данъчното законодателство. Реформирането на данъчната администрация, за да се постигне по-голяма ефективност, би спомогнало и за насърчаване на инвестициите.

               (9)Като цяло промените в заплатите бяха умерени, в съответствие с високата безработица, необходимостта да се насърчава външното уравновесяване и с растежа на производителността в средносрочен план. Колективното договаряне на секторно равнище подкрепяше тази тенденция, въпреки че характеристиките на системата на колективно договаряне все още ограничават обхвата на корекциите на равнището на предприятията. В контекста на ниска инфлация и висока безработица през януари 2016 г. минималната работна заплата беше повишена от 505 евро на 530 евро месечно и се планира постепенно да се увеличи до 600 евро месечно през 2019 г. (изплащана 14 пъти на година). Португалия е в средата на класацията на ЕС за минимална работна заплата като процент от средната заплата, но сред държавите с най-висока минимална работна заплата като процент от медианната заплата. Това предполага, че при разпределението на заплатите в Португалия има значителна тенденция към по-ниски заплати и че по-нататъшното увеличение на минималната работна заплата би могло бързо да разшири дела на обхванатите работници, който през 2016 г. достигна почти една четвърт от всички заети лица. Въпреки че това може да помогне за намаляване на остротата на бедността сред работещите, то може също така да доведе до по-голямо свиване на структурата на възнагражденията, което оказва натиск към увеличаване на заплатите като цяло. Ако не е съпътствано от нарастване на производителността, това рискува да навреди на перспективите за заетостта и конкурентоспособността, особено за трудоемките промишлени отрасли. То носи също така риск от намаляване на стимула за инвестиране в умения.

               (10)През 2014 г. и 2015 г. пазарът на труда в Португалия продължи да се възстановява и бяха положени съществени усилия за реформиране на политиките за активизиране, за модернизиране на публичната служба по заетостта и за увеличаване на информационните кампании, насочени към нерегистрираните в бюрата по труда млади хора, въпреки че продължават да съществуват някои предизвикателства при прилагането на мерките. С оглед на неотдавнашното влошаване на социалното положение, особено по отношение на увеличаващото се равнище на бедността сред децата, бяха предприети важни мерки за засилване на социалното подпомагане, най-вече във връзка със схемата за минимален доход, детските надбавки и ниските пенсии. Въздействието на тези мерки за намаляване на остротата на бедността трябва да бъде оценено. Въпреки това поемането на голямата група от дългосрочно безработни лица продължава да бъде предизвикателство, което се отразява отрицателно върху икономическия растеж и социалното положение. Има възможност за по-нататъшно активизиране на дълготрайно безработните чрез целенасочени политики за пазара на труда и по-добра координация между службите по заетостта и социалните служби. Въпреки че възстановяването доведе до много нови работни места с постоянни договори, сегментирането на пазара на труда остава значително. Делът на заетите на срочни договори остава един от най-високите в Европа, а процентът на преход от временни към постоянни договори е нисък.

               (11)Високата задлъжнялост на частния сектор продължава да бъде основен източник на уязвимост за португалската икономика, а условията за финансиране на малките и средните предприятия продължават да са трудни. Беше постигнат известен напредък за намаляване на корпоративния дълг и за даване на възможност на частния сектор да намали задлъжнялостта си, но частният сектор в Португалия продължава да е един от най-задлъжнелите в ЕС. Това е основна пречка за инвестициите и потенциалния растеж на БВП. Нефинансовите предприятия коригират своите баланси, но в по-малка степен от домакинствата. Високите и нарастващи равнища на необслужваните заеми в стопанския сектор се отразяват в счетоводните баланси както на нефинансовия, така и на финансовия сектор, и са основна пречка пред инвестициите. Бяха предприети действия на различни равнища за справяне с корпоративната задлъжнялост, но резултатите се бавят. Продължава да е висока тенденцията в данъчното облагане, благоприятстваща задлъжнялостта. В последните години правителството се опитва да се справи с този проблем чрез въвеждането на правила относно слабата капитализация и отчисления за корпоративния дялов капитал. Въпреки това, през 2015 г. разликата в цената на капитала (преди и след данъчно облагане) между дълговите и капиталовите инвестиции остава една от най-високите в ЕС. Достъпът до кредитиране продължава да е скъп и труден за предприятията, по-специално за малките и средните предприятия и за стартиращите предприятия. Алтернативните източници на финансиране, като например собствен капитал, рисков капитал, колективно финансиране и бизнес ангели остават незначителни и изключително малко развити.

               (12)Въпреки напредъка, регулаторните бариери и слабият институционален капацитет все още пречат на растежа, конкурентоспособността и инвестициите. Ефективността на съдебната система на Португалия продължава да бъде ниска, особено в областта на данъчните спорове. Възлагането на обществени поръчки в Португалия до голяма степен е прозрачно. Въпреки това, според данни на специализираната онлайн платформа BASE, възлагащите органи в Португалия често използват процедурата за пряко възлагане, като за периода 2013—2015 г. тази процедура е използвана при средно 87,3 % от всички договори за обществени поръчки, или 47 % от общите стойности на договорите. Осигуряването на прозрачност при договорите за концесии и публично-частните партньорства, особено на местно и регионално равнище, продължава да представлява предизвикателство. Работната група за публично-частни партньорства в рамките на Министерството на финансите (UTAP) упражнява надзор над някои публично-частни партньорства, управлявани от централната администрация, но концесиите и публично-частните партньорства на местно и регионално равнище не са обект на надзор от нейна страна. Все още има закъснения в изпълнението на реформите на пристанищния сектор и пречки пред навлизането на нови участници. Регистрирането на стопанска дейност стана по-лесно, но лицензирането продължава да е трудно и сложно, а непредвидимите административни процедури уронват доверието на инвеститорите. Все още съществуват предизвикателства по отношение на процедурите за достъп до строителния пазар, получаването на разрешителни за строеж и по отношение на ефективното прилагане на опростените правила за лицензи за екологична съобразност. Регулаторните пречки в някои сектори на бизнес услугите възпрепятстват ефикасното разпределяне на ресурси, особено по отношение на правните услуги. Подзаконовите актове, регламентиращи професионалните организации, по-специално актовете във връзка с техните устави и вътрешни правила, са рестриктивни и могат да възпрепятстват както физическите, така и юридическите лица да получат достъп до съответната професия. Това засяга особено правните професии, при които, наред с другото, често срещани са ограничения относно рекламирането и мултидисциплинарните дейности.

               (13)Португалия не се представя добре в областта на сътрудничеството между научната и стопанската дейност и търговската реализация на знанията. Бариерите пред сътрудничеството между университетите и стопанските среди са високи и се дължат както на регулаторни, така и на бюрократични пречки и липсата на стимули за сътрудничество в академичната система. Това е в ущърб както на пригодността за заетост на завършващите висше образование, така и на новаторството. Стартирането на новите краткосрочни курсове за висше техническо образование (TeSPs) откри нови възможности за сътрудничество между политехническите институти и регионалните икономически участници, но университетските програми остават извън процеса на модернизация.

               (14)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Португалия и го публикува в доклада от 2016 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Португалия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Португалия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 5 по-долу.

               (15)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището
                  12
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (16)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Португалия да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит до 2016 г., като намали общия държавен дефицит до 2,3 % от БВП през 2016 г., като предприеме необходимите структурни мерки и като използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита и дълга. Това отговаря на подобрение на структурното салдо с 0,25 % от БВП през 2016 г. След това да постигне годишна фискална корекция от поне 0,6 % от БВП през 2017 г. Да извърши до февруари 2017 г. всеобхватен преглед на разходите на всички равнища на публичната администрация и да засили контрола на разходите, ефективността на разходите и подходящото бюджетиране. Да гарантира дългосрочната устойчивост на сектора на здравеопазването, без да излага на риск достъпа до първични здравни грижи. Да намали зависимостта на пенсионната система от бюджетни трансфери. До края на 2016 г. да пренасочи текущите планове за преструктуриране на държавните предприятия.

               2.В консултация със социалните партньори да гарантира, че минималната заплата съответства на целите за насърчаване на заетостта и конкурентоспособността в отделните отрасли.

               3.Да гарантира ефективно активиране на дългосрочно безработните лица и подобряване на координацията между службите по заетостта и социалните служби. Да засили стимулите за фирмите да наемат на постоянни договори.

               4.Да предприеме мерки до октомври 2016 г. за улесняване на изчистването на счетоводните баланси на кредитните институции и да предприеме мерки във връзка с високото равнище на необслужваните заеми. Да намали тенденция за благоприятстване на задлъжнялостта в корпоративното данъчно облагане и да подобри достъпа до финансиране за новосъздадени предприятия и за малки и средни предприятия чрез капиталовия пазар.

               5.Да увеличи прозрачността и ефективността на възлагането на обществени поръчки по отношение на публично-частните партньорства и концесиите. До края на 2016 г. да подобри и ускори административните и лицензионните процедури, да ускори разглеждането на данъчните спорове и да намали регулаторните пречки, особено в бизнес услугите. Да стимулира сътрудничеството между университетите и стопанските среди.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 342 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 90 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Структурното салдо, преизчислено от Комисията по общоприетата методика въз основа на информацията в програмата за стабилност.

                     (12)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 255 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Дания за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Дания за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта. Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно националната програма за реформи на Дания за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Дания за 2014 г.

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  5
               , в който не беше посочено, че Дания е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Дания
                  6
               . В доклада се оценява напредъка на Дания в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

               (7)На 27 март 2015 г. Дания представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)Дания в момента изпълнява предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира увеличаване на номиналния дефицит от 1,6 % от БВП през 2015 г., когато беше подкрепен от значителни извънредни приходи, до 2,6 % от БВП през 2016 г. След това правителството планира да намали дефицита, за да се постигне балансиран бюджет през 2020 г. Според програмата за конвергенция правителството планира да постигне средносрочната цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — от 2016 г. нататък. Според програмата за конвергенция съотношението на дълга към БВП се очаква да намалява постепенно от 39,8 % през 2015 г. до 36,7 % през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. структурното салдо се очаква да бъде съобразено със средносрочната цел през 2015 г. Въз основа на тези прогнози обаче съществува риск от известно отклонение от средносрочната цел през 2016 г. с излишък от 0,3 % от БВП на нарастването на нетните разходи над референтния показател. Въпреки че това отклонение се очаква да бъде временно, тъй като нарастването на нетните разходи през 2016 г. е повлияно от постепенното премахване на извънредните мерки, свързани с данъчното облагане на пенсионните спестявания, може да бъдат необходими допълнителни мерки за 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че Дания се очаква да спази в голяма степен разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)Дългосрочното предоставяне на работна сила с необходимите умения е предварително условие за устойчивия растеж в Дания. С реформата на активния трудов пазар от 2014 г. Дания постигна напредък в подобряването на пригодността за заетост на тези, които са най-отдалечени от пазара на труда. Въвеждането на реформата е на ранен етап и резултатите от нея трябва да бъдат наблюдавани. Все още са необходими допълнителни мерки за тези, които са най-изключени от пазара на труда, в съответствие с препоръките на експертната група Carsten-Koch II. Ниското образователно равнище, ограниченият опит на пазара на труда, младата възраст и мигрантският произход изглежда са главните фактори в това отношение. Като цяло потенциалът на трудовия пазар при хората с мигрантски произход остава неизползван. Въпреки високите разходи за образование в Дания резултатите в тази област са едва на средно ниво, по-специално за учениците с мигрантски произход. Реформата в системите на основното и долния курс на средното образование и професионалното образование и обучение е насочена към преодоляване на това предизвикателство. Пълното прилагане на тези реформи е необходимо, за да се подобрят образователните резултати.

               (10)Подобряването на конкурентоспособността е от основно значение за засилване на икономическото възстановяване в Дания. Ръстът на производителността, който е жизненоважен в това отношение, като цяло беше слаб през предходните две десетилетия и беше засегнат от бариери за навлизане и регулаторна тежест в секторите на услугите, ориентирани към вътрешния пазар. Комисията по производителността определи секторите на строителството и търговията на дребно като области, в които производителността може да бъде повишена. Разпоредбите за започване на търговия са много стриктни и не са предприети действия за тяхното облекчаване. Секторът на строителството се характеризира с взискателни правила за строителството и голям брой схеми за сертифициране. Датското правителство представи стратегия за строителството през ноември 2014 г. Тя съдържа добри инициативи като опростяване на правилата, рационализиране на техническите елементи на заявленията за строителство, въвеждането на международни стандарти, хармонизиране на националните стандарти и съкращаване на срока за издаване на разрешителни за строеж. Въпреки това стратегията все още предстои да бъде реализирана в конкретни мерки. Все още има припокриващи се схеми за разрешаване и сертифициране, които в някои случаи се прилагат и за временното предоставяне на трансгранични услуги. Освен това разрешенията и сертификатите, издадени в други държави членки, не винаги се вземат предвид, когато доставчиците искат да установят своята дейност в Дания.

               (11)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Дания и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя също оцени програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Дания през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—2 по-долу.

               (12)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Дания и неговото мнение
                  7
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Дания да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.Да избягва отклоненията от средносрочната цел през 2016 г.

               2.Да повиши производителността, по-специално в секторите на услугите, ориентирани към вътрешния пазар, включително търговията на дребно и строителството. Да намали ограниченията за търговските обекти и да предприеме допълнителни мерки за премахване на оставащите бариери, наложени от схемите за разрешаване и сертифициране в сектора на строителството.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 255.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM (2014) 904 final

                     (6)
                  SWD (2015) 24 final.

                     (7)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.