title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Унгария за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/101

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Унгария за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2019 г.
      (2019/C 301/17)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 21 ноември 2018 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който не посочи Унгария като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Унгария за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Унгария в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (3), последващите действия във връзка със специфичните препоръки, отправени към Унгария през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 30 април 2019 г. Унгария представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята програма за конвергенция за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (4)

                  Съответните специфични за държавата препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (5)

                  Спрямо Унгария понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В програмата си за конвергенция за 2019 г. правителството планира подобрение на номиналния дефицит до 1,8 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. от 2,2 % през 2018 г. Планира се дефицитът след това да продължи постепенно да се подобрява до 1,2 % през 2021 г. и да се достигне балансирана бюджетна позиция през 2023 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо (5) Унгария ще бъде близо до средносрочната си бюджетна цел — която беше променена от структурен дефицит от 1,5 % от БВП през 2019 г. до 1,0 % от БВП от 2020 г. — през 2022 г. и ще я постигне през следващата година. Според програмата за конвергенция отношението на дълга към БВП се очаква да спадне постепенно до под 60 % до края на 2022 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен за 2019 г. и подчертано оптимистичен от 2020 г., което създава рискове за изпълнението на целите по отношение на дефицита. Същевременно мерките, необходими за подкрепа на планираните цели за дефицита от 2020 г. нататък, все още не са достатъчно конкретизирани.

                  (6)

                  На 22 юни 2018 г. Съветът установи, в съответствие с член 121, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз, че през 2017 г. в Унгария се наблюдава значително отклонение от курса на корекции към постигане на средносрочната бюджетна цел. С оглед на установеното значително отклонение, на 22 юни 2018 г. Съветът издаде препоръка (6) Унгария да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи (7) не надвишава 2,8 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо в размер на 1,0 % от БВП. На 4 декември 2018 г. Съветът прие Решение (ЕС) 2018/2028 (8), с което се констатира, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на неговата препоръка от 22 юни 2018 г. и издаде преработена препоръка (9). В препоръката от 4 декември 2018 г. Съветът поиска от Унгария да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи не превишава 3,3 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция в размер на 1,0 % от БВП. На 14 юни 2019 г. Съветът прие Решение (ЕС) 2019/1003 (10), с което се констатира, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 4 декември 2018 г. Освен това въз основа на данни за резултатите за 2018 г. в Унгария беше констатирано значително отклонение от препоръчаната корекция през 2018 г.

                  (7)

                  В съответствие с член 121, параграф 4 от Договора и член 10, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на 5 юни 2019 г. Комисията отправи предупреждение към Унгария, че през 2018 г. се наблюдава значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. На XX юни 2019 г. Съветът прие последваща препоръка (11), с която се потвърждава необходимостта Унгария да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи не превишава 3,3 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция в размер на 1,0 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. съществува риск от отклонение от посочената препоръка през 2019 г.

                  (8)

                  В препоръката си от 14 юни 2019 г. Съветът препоръча Унгария да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи не превишава 4,7 % през 2020 г., което съответства на годишна структурна корекция в размер на 0,75 % от БВП. Това ще означава, че Унгария е поела подходящ курс на корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. при непроменени политики съществува риск от отклонение от препоръчаната корекция през 2020 г. Като цяло Съветът е на мнение, че ще бъдат необходими съществени допълнителни мерки, считано от 2019 г., за съобразяване с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, в съответствие с препоръката на Съвета от 14 юни 2019 г., с оглед на коригиране на констатираното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел.

                  (9)

                  Общото равнище на заетост се подобри значително на фона на силната икономическа експанзия, но не беше еднакво благоприятно за всички групи. Разликите в заетостта и заплащането между групите от умения и мъжете и жените остават големи в сравнение със средните стойности за Съюза. Разликата в заетостта между жените и мъжете е широко разпространена отчасти поради ограничените доставки на качествени грижи за деца. Резултатите на пазара на труда за различни уязвими групи, включително ромите и хората с увреждания, са слаби. Въпреки свиването си, схемата за наемане на работа в публичния сектор, която не е ефективна в намирането на работни места за участващите в нея на основния пазар на труда, остава значителна по обем. Други политики за подпомагане на безработните или неактивните лица да намерят работа или обучение, са недостатъчно целенасочени. Развитието на цифровите умения би могло да спомогне за подобряване на пригодността за заетост. Неотдавна предприетите мерки са насочени към връщане на повече пенсионирани работници към работните места и увеличаване на броя им с течение на времето. Общото положение на Унгария по отношение на бедността се подобрява от 2013 г. насам. Продължителността на обезщетенията за безработица е най-късата в Съюза — най-много три месеца, което е много под средното време, необходимо за намиране на работа.

                  (10)

                  Делът на изложените на риск от бедност и социално изключване хора намалява. Налице е ясна промяна, изразяваща се в преминаване от социални помощи към семейно подпомагане, свързано с работа, и обезщетения в натура, които обаче не са насочени към бедните в достатъчна степен. Въпреки разширяването на субсидиите за придобиване на жилище, предлагането на социални жилища не се е подобрило.

                  (11)

                  Образователните резултати са под средните за Съюза и се характеризират с големи териториални различия. Преждевременното напускане на училище е над средното равнище за Съюза, а процентът на завършилите висше образование е под средното за ЕС равнище. Образователната система възпрепятства социалната мобилност. Учениците се разпределят на ранен етап в различните видове училища, като има големи различия в образователните резултати и професионалното развитие. Делът на началните училища с мнозинство на участие на ромите се е увеличил от 10 % през 2008 г. на 15 % през 2017 г. Въздействието на неотдавнашните мерки, насочени към равномерното разпределение на учениците в неравностойно положение между училищата, е ограничено поради освобождаването на недържавните училищата от задължението да вземат ученици в неравностойно положение. Децата в неравностойно положение обикновено са съсредоточени в професионални гимназии, в които преобладават по-слаби основни умения, по-висок процент на преждевременно напусналите училище, и по-ниско заплащане и по-слаби перспективи за професионално развитие. Слабото участие на групите в неравностойно положение, по-специално на ромите, в качественото образование е пропусната възможност за укрепване на човешкия капитал. Недостигът на учители също продължава да бъде предизвикателство. Заплатите на учителите са се увеличили през последните години, но все още са относително ниски в сравнение с тези на други завършили висше образование. Малкият брой на студентите, участващи във висшето образование, не съответства на засиленото търсене на висококвалифицирани работници и на премията за висше образование, която е най-висока в Съюза. Унгарските институции за висше образование са с най-ниската финансова автономност в Съюза. Освен това, изменението на Закона за висшето образование от април 2017 г., чрез което бяха определени допълнителни изисквания за дейността на международните университети в Унгария, породи допълнителни опасения относно академичната свобода. През 2018 г. унгарският университет, заемащ най-високо място в международната класация, изрази намерението си да напусне страната поради регулаторната несигурност, създадена с това изменение.

                  (12)

                  Здравните резултати изостават в сравнение с повечето други държави членки, което отразява едновременно нездравословния начин на живот и ограничената ефективност на предоставянето на здравни грижи. Разпространението на тютюнопушенето, прекомерната употреба на алкохол и затлъстяването е едно от най-високите в Съюза. Унгарците са сред тези, за които има най-голяма вероятност в Съюза да пострадат от преждевременна смърт поради лошото качество на въздуха. Броят на смъртните случаи, които могат да бъдат избегнати, е един от най-високите в Съюза, което се дължи отчасти на недостатъчния скрининг и управление в областта на първичните здравни грижи. Съществуват значителни социално-икономически различия по отношение на достъпа до качествени грижи. Публичните разходи за здравеопазване са под средните за Съюза и гражданите се основават на преките плащания за достъпа до качествени здравни грижи, което застрашава да увеличи допълнително социално-икономическото здравно неравенство. Системата остава ориентирана към болничната помощ, като се наблюдават слабости при първичните здравни грижи, по-специално при ранното откриване и предотвратяване на хронични заболявания. Значителният недостиг на здравен персонал, по-специално на общопрактикуващи лекари и медицински сестри, възпрепятства достъпа до грижи в по-бедните райони.

                  (13)

                  Увеличаването на капацитета за научни изследвания и иновации би могло да подобри скромните резултати на Унгария в областта на иновациите и да повиши производителността. Ниското равнище на натрупване на интелектуални активи е отразено в малкия брой заявки за патенти, търговски марки и промишлени дизайни, малкия брой иновативни предприятия и ниското равнище на интернационализация на малките и средните предприятия. Малките предприятия са особено склонни да се въздържат от иновации, което възпрепятства тяхното участие в световните вериги за създаване на стойност. НИРД на бизнес сектора се концентрира в няколко големи, предимно чуждестранни дружества, и се ползва от щедра правителствена подкрепа. Подпомагането на сътрудничеството между науката и бизнеса би допринесло за по-добри резултати в областта на иновациите и трансфера на технологии. Качеството на публичната научна сфера страда от неефективни политики в областта на научноизследователската и развойната дейност, както и от недостатъчно финансиране, тъй като разходите на публичния сектор в тази област са доста под средното за Съюза равнище. Неотдавнашните мерки на политиката, насочени към намаляване на финансирането и ограничаване на независимостта на академичните и научноизследователските форуми, създават несигурност в тези форуми, които могат да доведат до емиграцията на най-изявените научноизследователски таланти и водят до риск от постоянен спад в качеството на научните изследвания.

                  (14)

                  Слабата свързаност на местния обществен транспорт и високата цена за пътуване до работното място допринасят за безработица в необлагодетелстваните региони. Лошото състояние на пътната и железопътната мрежа затруднява мобилността и намалява пътната безопасност, като повече от половината от пътната мрежа е в лошо състояние, особено в необлагодетелстваните региони. Транспортните мрежи са съсредоточени в Будапеща, докато местните мрежи и трансверсалните връзки в страната не са добре развити. Задръстванията по пътищата представляват все по-голямо предизвикателство и пречка за производителността в градските райони на Унгария. Освен това емисиите на парникови газове от автомобилния транспорт са се увеличили значително през последните 5 години.

                  (15)

                  Енергийната ефективност в жилищния сектор продължава да бъде слаба. Електроенергийната мрежа трябва да бъде подготвена за нарастващата роля на децентрализираното производство на електроенергия от възобновяеми източници. Половината от територията на Унгария е значително изложена на рискове, свързани с изменението на климата, включително суши и наводнения, което създава нуждата от инвестиции в управлението на водите на основните реки. Замърсяването на въздуха и качеството на водата продължават да будят безпокойство. Основните източници на замърсяване са емисиите на твърдо гориво в жилищния сектор, емисиите от селското стопанство и транспорта. Кръговата икономика все още е в начален етап, рециклирането на битови отпадъци е недостатъчно развито и икономическите инструменти не са в състояние да се справят с унгарските предизвикателства в областта на околната среда.

                  (16)

                  Не са преодолени и опасенията във връзка с предотвратяването и преследването на корупцията. Няколко показателя сочат, че през последните години излагането на Унгария на корупция се е увеличило. Рисковете от корупция и фаворизиране нарушават разпределението на ресурсите, тъй като те не са насочени към най-производителните предприятия. Функционирането на прокуратурата е от решаващо значение за борбата с корупцията. Въпреки че изглежда, че мерките за борба с корупцията по ниските етажи на властта се прилагат с известен успех, все още няма признаци за решителни действия за наказателно преследване на корупция, в която са замесени високопоставени длъжностни лица или техния непосредствен кръг, когато възникнат сериозни обвинения. Отчетността за решенията за приключване на разследвания са повод за безпокойство, тъй като не съществуват ефективни средства за правна защита за оспорване на такива решения. Предотвратяването на корупцията е възпрепятствано от прилагането от страна на публичните институции на ограничения, включително възпиращи такси за достъп до информация.

                  (17)

                  Независимостта, ефикасността и качеството на съдебната система са от решаващо значение за привличането на бизнеса и за създаването на условия за икономически растеж. Механизмите за взаимен контрол на властите, които са от решаващо значение за гарантирането на независимостта на съдебната власт, са подложени на допълнителен натиск в рамките на системата на обикновените съдилища. Националният съдебен съвет се сблъсква с все по-големи предизвикателства при неутрализирането на правомощията на председателя на Националната съдебна служба. Това повдигна въпроси за последиците за независимостта на съдебната власт. По отношение на Закона за административните съдилища се отбелязва, че правителството внесе законопроект за отмяна на Закона за влизането в сила и преходните правила за административните съдилища на 30 май 2019 г.

                  (18)

                  Рамката за обществените поръчки се подобри през последните години, но продължават да са налице пречки пред конкуренцията. Те включват използването на процедури с ограничена публичност, и системни нередности в тръжните процедури, по-специално свързани с неподходящи критерии за подбор и възлагане и неравностойно третиране на оференти. Макар някои показатели да показват подобрения, броят на процедурите с един-единствен оферент все още е висок. Ефективното използване на електронните обществени поръчки може допълнително да подобри ефективността и прозрачността.

                  (19)

                  Унгарските структури за социален диалог и процеси продължават да са слабо развити и не дават възможност за пълноценно участие на социалните партньори в разработването и прилагането на политиките. Недостатъчната ангажираност на заинтересованите страни и ограничената прозрачност подкопават доказателствената база за разработване на политики, както и тяхното качество. Това води до чести и непредвидими промени в нормативната уредба и възпира инвестициите с висока добавена стойност.

                  (20)

                  Бяха предприети мерки за допълнително подобряване на данъчната система, но някои предизвикателства все още са налице. Данъчната тежест върху труда е намаляла, но остава висока за лицата с ниски доходи. Специфичните за отделните сектори данъци и голям брой малки данъци усложняват данъчната система и повишават разходите за привеждане в съответствие, особено за по-малките предприятия.

                  (21)

                  Регулаторните пречки и държавната намеса в продуктовите пазари възпрепятстват избора на ефикасни предприятия и ограничават конкуренцията. Органите продължават да възлагат някои услуги на държавни предприятия или частни дружества, създадени специално за тази цел. Някои специални закони и мерки и ad hoc освобождавания от надзор на конкуренцията възпрепятстват функционирането на пазара и пречат на инвестициите. Непредвидимостта на правната рамка е допълнителен проблем, особено в сектора на търговията на дребно, който през последните години претърпя чести промени в нормативната уредба. През изминалата година беше въведено законодателство, предвиждащо специално допълнително разрешение за промени в използването или проектирането на помещения за търговия на дребно. Регулирането на професиите също остава ограничително. Липсата на конкуренция в тези сектори може да се окаже пагубна за иновациите и ефективността.

                  (22)

                  Борбата с агресивното данъчно планиране е от съществено значение за това данъчните системи да станат по-ефикасни и справедливи. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно данъчно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на Съюза. Унгария е предприела мерки срещу агресивното данъчно планиране, но се наблюдават относително високи входящи и изходящи капиталови потоци чрез дружества със специална инвестиционна цел, които нямат или имат малък ефект върху реалната икономика. Липсата на удържани при източника данъци върху изходящи (т.е. от лица, пребиваващи в Съюза, към лица, пребиваващи в трети държави) дивиденти, лихвени и лицензионни плащания от дружества със седалище в Унгария може да доведе до това въпросните плащания изобщо да не подлежат на данъчно облагане, ако те не подлежат на данъчно облагане в юрисдикцията на получателя.

                  (23)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за справяне с някои от недостатъците, установени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това ще даде възможност на Унгария да използва по най-добрия начин тези фондове по отношение на определени сектори, като бъдат отчетени регионалните различия.

                  (24)

                  В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария, който беше публикуван в доклада за страната за 2019 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2019 г., на националната програма за реформи за 2019 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Унгария през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (25)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2019 г., като становището му (12) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Унгария да предприеме следните действия през 2019 г. и 2020 г.:

         1.

            Да гарантира спазването на препоръката на Съвета от14 юни 2019 г. с оглед на коригирането на значителното отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел.

         2.

            Да продължи интегрирането на пазара на труда на най-уязвимите групи, по-специално чрез повишаване на квалификацията и подобряване на адекватността на социалното подпомагане и на обезщетенията за безработица. Да подобри резултатите в сферата на образованието и увеличаване на участието на групите в неравностойно положение, в частност ромите, в качествено общо образование. Да подобри здравните резултати чрез подкрепа на превантивните здравни мерки и укрепване на първичните здравни грижи.

         3.

            Да насочи икономическата политика, свързана с инвестициите, в областта на научните изследвания и иновациите, нисковъглеродната енергетика, транспортната инфраструктура и управлението на отпадъците, и енергийната ефективност и ефективното използване на ресурсите, като се отчитат регионалните неравенства. Да подобри конкуренцията в областта на обществените поръчки.

         4.

            Да укрепи рамката за борба с корупцията, включително чрез подобряване на прокурорските усилия и достъпа до публична информация, и да утвърди независимостта на съдебната власт. Да подобри качеството и прозрачността на процеса на вземане на решения чрез ефективно използване на социалния диалог и участие на други заинтересовани страни и чрез редовни и подходящи оценки на въздействието. Да продължи да опростява данъчната система, като същевременно я укрепва срещу риск от агресивно данъчно планиране. Да подобрява конкуренцията и регулаторната предвидимост в сектора на услугите.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 72.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методика.

         (6)  Препоръка на Съвета от 22 юни 2018 г. с цел коригиране на наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел в Унгария (ОВ C 223, 27.6.2018 г., стр. 1).

         (7)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (8)  Решение (ЕС) 2018/2028 на Съвета от 4 декември 2018 г. с което се констатира, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г. (ОВ L 325, 20.12.2018 г., стр. 29).

         (9)  Препоръка на Съвета от 4 декември 2018 г. с цел коригиране на наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел в Унгария (ОВ C 460, 21.12.2018 г., стр. 4).

         (10)  Решение (ЕС) 2019/1003 на Съвета от 14 юни 2019 г., с което се констатира, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 4 декември 2018 г. (ОВ L 163, 20.6.2019 г., стр. 64).

         (11)  Препоръка на Съвета от 14 юни 2019 г. с цел коригиране на наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел в Унгария (ОВ C 210, 21.6.2019 г., стр. 4).

         (12)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Малта за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/107

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Малта за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2019 г.
      (2019/C 301/18)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 21 ноември 2018 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който не посочи Малта като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) („Препоръка от 2019 г. за еврозоната“), в която са очертани пет препоръки за еврозоната („препоръките за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Малта следва да гарантира пълното и своевременното изпълнение на Препоръката за еврозоната за 2019 г. в съответствие с препоръки 2 и 3 по-долу. По-специално насочването на икономическата политика, свързана с инвестиции в посочените области и данъчни мерки, ще помогне да се отговори на втората препоръка за еврозоната по отношение на подкрепата за инвестициите и борбата с агресивното данъчно планиране.

                  (3)

                  Докладът за Малта за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Малта в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Малта през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (4)

                  Малта представи своята национална програма за реформи за 2019 г. на 16 април 2019 г., а своята програма за стабилност за 2019 г. — на 30 април 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за държавата препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Спрямо Малта понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2019 г. правителството планира намаление на номиналния излишък от 2 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2018 г. до 0,9 % от БВП през 2019 г., последвано от леко увеличение до 1,0 % от БВП през 2020 г. и допълнително до 1,1 % от БВП през 2021 г. и 2022 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо (6) средносрочната бюджетна цел — балансиран бюджет в структурно изражение — продължава да бъде преизпълнена през целия програмен период. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под заложената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП и постепенно да намалее от 46 % от БВП през 2018 г. до около 33 % през 2022 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,6 % от БВП през 2019 г. и 0,8 % от БВП през 2020 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Като цяло, становището на Съвета е, че се очаква Малта да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2019 и 2020 г. Същевременно развитието на разходите следва да бъде наблюдавано внимателно в краткосрочен и средносрочен план, особено с оглед на възможни бъдещи рискове по отношение на солидността на приходите.

                  (7)

                  Увеличаването на разходите, свързани със застаряването на населението, представлява риск за дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Публичните разходи, свързани със застаряването на населението, в областта на пенсионната и здравната система се очаква да нараснат значително в сравнение с други държави членки, което показва риск от нарастване на дълга в дългосрочен план. Няколко мерки имат за цел да увеличат адекватността на пенсиите чрез засилване на стимулите за частните пенсионни спестявания и за доброволните професионални пенсии. Текущите усилия спомогнаха за увеличаване на предлагането на работна сила и за удължаване на трудовия живот с положително въздействие върху заетостта на жените и по-възрастните работници. През 2018 г. правителството направи корекции, за да включи вноските, направени след навършване на пенсионна възраст, и позволи на самостоятелно заетите пенсионери и пенсионерите, работещи на непълно работно време, на възраст под 65 години да плащат вноски, пропорционални на техните доходи, като по този начин се насърчава по-дългият трудов живот. Въпреки това законоустановената пенсионна възраст, която постепенно се увеличава от сегашните 63 години, след 2027 г. ще остане непроменена на 65 години, независимо от прогнозирания допълнителен ръст на продължителността на живота. Групата за пенсионна стратегия, създадена през 2018 г., се очаква да публикува доклад до декември 2020 г., в който да очертае препоръки за подобряване на адекватността и устойчивостта на пенсионната система. Що се отнася до здравеопазването, понастоящем се предприемат мерки за децентрализиране на услугите от болниците към първичната медицинска помощ и за подобряване на предоставянето на услуги за дългосрочни грижи. Настоящите планове за разширяване на капацитета за извънболнични грижи на обществените болници могат да помогнат за справяне с дългите периоди на чакане за определени специалисти. Въпреки това досега все още не са напълно използвани други мерки за намаляване на ненужните направления към специалисти и за пренасочване на неподходящото използване на спешната медицинска помощ към извънболничните грижи, което пречи на подобряването на ефективността на системата. Въвежда се нова концепция за центрове за първични медицински грижи и се правят инвестиции за постепенно разширяване на използването на електронното здравеопазване с цел да се децентрализират услугите от болниците към първичните медицински грижи. С оглед на нарастващото търсене на дългосрочни грижи, през 2017—2018 г. бяха въведени нови видове услуги за грижи в общността и в домашни условия. Въпреки своя потенциал, мерките в областта на пенсиите и здравеопазването все още не са оказали въздействие върху фискалната устойчивост.

                  (8)

                  През последното десетилетие в Малта се наблюдава отчетливо пренасочване към сектора на услугите със силен акцент върху международно ориентираните области, като финансовите услуги, туризма и дистанционните хазартни игри. Разрастването на сектора на услугите допринесе за икономическия растеж и за голям излишък по текущата сметка. В същото време нарастващата зависимост от сектори, които се считат за уязвими спрямо рискове за финансовия интегритет, създава предизвикателства за рамката на управление, като поставя под напрежение капацитета за надзор и правоприлагане. По-специално, размерът на финансовия и хазартния сектор, усилията за привличане на оператори на криптовалута изискват ефективно прилагане на нормативната уредба за борба с изпирането на пари. Неотдавнашното увеличаване на човешките и бюджетните ресурси на отдела за анализ и финансово разузнаване, както и укрепването на неговите процедури и процеси, са положителни стъпки. Управленските слабости, особено в борбата с корупцията, могат да се отразят неблагоприятно и върху бизнес средата и да повлияят отрицателно на инвестициите. По-специално, съществува риск от конфликт на интереси на различни нива на управление. Освен това звеното за борба с икономическите престъпления към полицията в момента не разполага с достатъчно персонал. В този контекст е важно да се създаде подсилена законодателна рамка, съчетана със своевременно и цялостно прилагане. Подобряването на управленската рамка и осигуряването на ефективно прилагане са ключов елемент за запазването на привлекателността на Малта и за защитата на икономиката от рискове, свързани с репутацията.

                  (9)

                  Застрахователният сектор е изложен на рискове от пасивен надзор, при които сътрудничеството между националните и външните надзорни органи е от съществено значение. За разлика от банковия сектор, дъщерните дружества в застрахователния сектор подлежат на вътрешен надзор, т.е. застрахователните дружества, регистрирани в Малта и осъществяващи дейност в други държави, са под прекия надзор на малтийския регулатор. Въпреки това капацитетът за надзор все още не е достатъчно засилен. В допълнение, сложността на застрахователните бизнес модели и продукти, съчетана с увеличения интерес към създаването и разширяването на специализирани застрахователни инструменти, изисква строг надзор.

                  (10)

                  В момента се извършват реформи, насочени към по-нататъшно подобряване на независимостта на съдебната власт и на съдебната система. Съдебната система продължава да е изправена пред редица предизвикателства. Това включва по-специално създаването на нова прокурорска служба, независима от главния прокурор и полицията, както беше препоръчано и от Комисията за демокрация чрез право към Съвета на Европа (Венецианската комисия) в становище относно Малта, прието през декември 2018 г. Освен това една засилена рамка за управление, включително ефективно правоприлагане в съдебната система и в областта на борбата с корупцията, е предпоставка за извличане на максимална полза от инвестициите.

                  (11)

                  Делът на иновативните предприятия все още изостава. Научните изследвания и иновациите трябва да бъдат укрепени чрез интелигентна специализация, така че това да допринесе за растежа на производителността. Малта все още не е формулирала последователна, всеобхватна и дългосрочна стратегия за конкурентоспособността, чрез която националната икономика да се придвижи нагоре по веригата за създаване на стойност. Като се има предвид специализацията на Малта в бързо разрастващите се услуги и нейните амбиции в областта на технологията на блок-веригата, от решаващо значение е да се инвестира дори още повече в административен и надзорен капацитет. Освен това подобряването на резултатите от иновациите в Малта ще изисква допълнителни инвестиции в нематериални активи, включително научноизследователска и развойна дейност (НИРД), справяне с недостига на умения и засилване на връзките между науката и бизнеса, като всичко това е съчетано с по-ефективно управление на системата за научни изследвания и иновации.

                  (12)

                  Малта трябва да насърчава преминаването към по-устойчива икономика с ефективно използване на ресурсите, например чрез инвестиране в неизползвания потенциал за енергийна ефективност и възобновяеми енергийни източници, цикъла на управление на водите, управлението на отпадъците, борбата с нарастващите емисии от климатичните инсталации, действията в областта на климата и устойчивата мобилност, която ще намали емисиите от автомобилния транспорт. Поради ограничения избор на алтернативни начини за придвижване и пътуване до работното място, както и поради високата степен на използване на автомобилите, пътните задръствания представляват един от най-слабите аспекти на бизнес средата в Малта и продължават да бъдат голямо предизвикателство. Освен това емисиите на парникови газове от автомобилния транспорт са се увеличили през последните 5 години. Делът на възобновяемите енергийни източници в енергийния микс се е увеличил до 7,2 % през 2017 г., което е малко над индикативната крива от 6,5 % за 2017/2018 г. Крайното енергопотребление на Малта обаче непрекъснато се увеличава. Необходими са допълнителни инвестиции в различните сектори в краткосрочен план, за да се постигнат националните цели за 2020 г. в областта на енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност. За разработването на нови/усъвършенствани технологии, насочени към околната среда и изменението на климата, следва да се прилагат мерки за финансиране или подпомагане на НИРД. Екологичните и социалните разходи за бума на жилищния пазар изискват по-строг мониторинг. Спрямо депонирането на строителни отпадъци следва да се прилагат принципите на кръговата икономика, за да се ограничи неговото въздействие върху околната среда. Икономическите и социалните последици от увеличаването на разходите за жилищно настаняване изискват внимание.

                  (13)

                  Равнището на заетост в Малта, което сега е над средното за Съюза, продължава да се увеличава. Специален акцент в тази област би бил от полза за хората с увреждания. Разликата между жените и мъжете по отношение на заетостта продължава да бъде най-голямата в Съюза и участието на жените на пазара на труда силно спада при жените на възраст след 40 години, което се дължи до голяма степен на отговорностите за полагане на грижи. Увеличаването на подкрепата на пазара на труда за безработните лица, които полагат неформални грижи, би могло да спомогне за преодоляване на тази разлика. Нарастващото използване на чуждестранен персонал за справяне с недостига на работна ръка и умения създава социални предизвикателства и предизвикателства по отношение на устойчивостта. Инициативите на политиката в областта на пазара на труда, уменията и социалното приобщаване се нуждаят от по-добър мониторинг и оценка.

                  (14)

                  Малта инвестира сравнително големи суми в образованието и обучението, и въпреки че като цяло участието и постиженията са се увеличили, това все още не е довело до по-добри резултати за всички. Инвестиционната стратегия се нуждае от допълнителен акцент върху коригирането на неравностойното социално положение, за да бъде в съответствие с принципа на Европейския стълб на социалните права по отношение на качественото и приобщаващо образование. Предприетите през последното десетилетие мерки доведоха до намаляване на преждевременното напускане на училище, но процентът все още е един от най-високите в Съюза. Неотдавнашните мерки са насочени също така към подобряване на приобщаващия характер на висшето образование, но в момента нивото на завършилите остава под средното за Съюза и води до предизвикателства във връзка с уменията. Участието в обучението за възрастни нараства, но все още е ниско за нискоквалифицираните и неактивните лица.

                  (15)

                  Борбата срещу агресивното данъчно планиране е от съществено значение за подобряване на ефикасността и справедливостта на данъчните системи, както е отбелязано в Препоръката от 2019 г. за еврозоната. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно данъчно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на Съюза. Малта предприе мерки срещу агресивното данъчно планиране, но високото равнище на плащанията за дивиденти и авторски и лицензионни възнаграждения като процент от БВП показват, че данъчните правила на Малта могат да се използват от предприятията, които прибягват към агресивно данъчно планиране. Липсата на данъци, удържани при източника (т.е. от лица, пребиваващи в Съюза, към такива, които пребивават в трети държави), върху дивиденти, лихви и авторски и лицензионни възнаграждения, направени от предприятия със седалище в Малта, може да доведе до пълно избягване на данъчно облагане върху тези плащания, ако те не са обложени също в държавата на местоназначение. Въпреки че режимът на Малта за приспадане на фиктивните лихви ще спомогне за намаляване на склонността към задлъжняване, правилата за борба със злоупотребите на схемата, в комбинация с високи лихви и основан на запасите режим, налагат внимателно наблюдение с цел предотвратяване на всякакви злоупотреби с цел агресивно данъчно планиране. Въпреки че програмата за индивидуални инвеститори и програмата за визи и разрешения за пребиваване на Малта не дават автоматично пребиваване за данъчни цели, ако определени изисквания са изпълнени, доходът може да бъде освободен от облагане под режима непребиваващи лица, ако доходът не се прехвърля към Малта, без да има съществени изисквания за физическо присъствие. Те могат да улеснят практиките на агресивно данъчно планиране и са посочени от ОИСР като мерки, при които има потенциално висок риск от злоупотреба с цел заобикаляне на автоматичния обмен на финансова информация.

                  (16)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за преодоляване на някои от пропуските, посочени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това ще позволи на Малта да използва по най-добрия начин тези средства за идентифицираните сектори.

                  (17)

                  В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Малта и го публикува в доклада за страната от 2019 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2019 г., на националната програма за реформи за 2019 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Малта през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Малта, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (18)

                  Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г. и е на мнение (7), че се очаква Малта да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

            ПРЕПОРЪЧВА на Малта да предприеме следните действия през 2019 г. и 2020 г.:

         1.

            Да гарантира фискалната устойчивост на системата на здравеопазването и пенсионната система, включително чрез ограничаване на ранното пенсиониране и адаптиране на законоустановената пенсионна възраст с оглед на очакванията за удължаване на продължителността на живота.

         2.

            Да коригира елементите от данъчната система, които могат да улеснят агресивното данъчно планиране от страна на физически лица и мултинационални компании, по-специално чрез изходящи плащания. Да укрепи цялостната рамка на управление, включително чрез продължаване на усилията за разкриване и преследване на корупцията. Да запази постигнатия текущ напредък по укрепване на нормативната уредба за борба с изпирането на пари, по-специално по отношение на прилагането. Да укрепи независимостта на съдебната власт, по-специално гаранциите за съдебните назначения и уволнения, и да създаде отделна прокурорска служба.

         3.

            Да насочи икономическата политика, свързана с инвестициите, към сферата на научните изследвания и иновациите, управлението на природните ресурси, ресурсната и енергийната ефективност, устойчивия транспорт, намаляването на задръстванията по пътищата и приобщаващото образование и обучение.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 136, 12.4.2019 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 76.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методика.

         (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/112

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2019 г.
      (2019/C 301/19)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 21 ноември 2018 г. Комисията прие също доклада за механизма за предупреждение, в който посочва, че Нидерландия е една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) („Препоръката от 2019 г. за еврозоната“), в която са очертани пет препоръки за еврозоната („препоръките за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз Нидерландия следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на Препоръката от 2019 г. за еврозоната в съответствие с препоръки 1 и 3 по-долу. По-специално инвестиционните мерки и мерките в подкрепа на растежа на заплатите ще подпомогнат изпълнението на първата препоръка за еврозоната, що се отнася до възстановяването на равновесието в еврозоната, данъчните мерки ще подпомогнат изпълнението на втората препоръка за еврозоната, що се отнася до борбата срещу агресивното данъчно планиране, а намаляването на склонността към задлъжняване на домакинствата ще подпомогне изпълнението на четвъртата препоръка за еврозоната, що се отнася до намаляването на преференциалното данъчно третиране на дълга при данъчното облагане.

                  (3)

                  Докладът за Нидерландия за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Нидерландия по изпълнението на специфичните препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (4), последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на държавата по изпълнението на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 27 февруари 2019 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Нидерландия са налице макроикономически дисбаланси. По-конкретно високото равнище на частния дълг и големият излишък по текущата сметка представляват източници на дисбаланси от трансгранично значение. Подкрепено от икономическия растеж, съотношението на частния дълг към БВП продължи тенденцията си към намаляване както за дълга на предприятията, така и за този на домакинствата, въпреки че остава високо. При все това номиналният дълг на домакинствата бавно нараства на фона на покачващите се цени на жилищата.

                  (4)

                  На 29 април 2019 г. Нидерландия представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята програма за стабилност за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат взети под внимание взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление..

                  (6)

                  Спрямо Нидерландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата си за стабилност за 2019 г. правителството планира намаляване на излишъка по консолидирания държавен бюджет от 1,5 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2018 г. на 0,0 % от БВП през 2022 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо (6) средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит в размер на 0,5 % от БВП — продължава да се преизпълнява през целия период на програмата. Според програмата за стабилност за 2019 г. се очаква съотношението на държавния дълг към БВП да намалее от 52,4 % от БВП през 2018 г. на 44,6 % от БВП през 2022 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Съгласно прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. се очаква структурното салдо да намалее от излишък в размер на 0,8 % от БВП през 2018 г. на 0,7 % от БВП през 2019 г. и 0,2 % от БВП през 2020 г. — над средносрочната бюджетна цел. Очаква се консолидираният държавен дълг да продължи да намалява устойчиво. Като цяло Съветът е на мнение, че се очаква Нидерландия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2019 г. и 2020 г. Същевременно, като се спазва средносрочната бюджетна цел, ще бъде важно да се използват фискални и структурни политики, за да се подпомогне увеличението на инвестициите.

                  (7)

                  Що се отнася до фискалната устойчивост, очакваното увеличение на публичните разходи за дългосрочни грижи показва средни по размер рискове за дългосрочната устойчивост. През 2015 г. правителството премести в общинската сфера голяма част от системата за дългосрочни грижи, за да се подобри нейната ефективност и да намалеят публичните разходи. Трябва да се наблюдава въздействието на тази реформа върху фискалната устойчивост.

                  (8)

                  От ноември 2018 г. средствата на Фонда за гарантиране на депозитите, който е независим правен субект, са преместени от отделна сметка в нидерландската централна банка в сметка в министерството на финансите. Нидерландският Фонд за гарантиране на депозитите се захранваше постепенно със средства и до този момент беше събрал около 1 милиард евро, като до 2024 г. банките трябваше да внесат още 4 милиарда евро, които трябваше да бъдат инвестирани в диверсифициран портфейл от нискорискови активи в съответствие с Директива 2014/49/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. (7) (Директива относно схемите за гарантиране на депозити). Прехвърлянето на сметката на фонда намалява равнището на брутния дълг, но няма отражение върху бюджетния дефицит. След това прехвърляне министерството на финансите ще може да използва средствата за финансиране на държавните разходи, но ще трябва да ги предостави, ако се наложи да се плаща на вложителите или да се финансират интервенции в съответствие със законоустановения му мандат, което може да се отрази на финансовата стабилност.

                  (9)

                  Домакинствата в Нидерландия съчетават големи неликвидни активи в областта на жилищата и пенсиите с голяма задлъжнялост. Дългите счетоводни баланси на домакинствата ги правят уязвими на финансови и икономически сътресения. Голямата задлъжнялост на домакинствата се обяснява с щедрите данъчни облекчения за лихвите по ипотеките, но и с липсата на добре функциониращ среден сегмент на пазара на отдаване под наем и с високите задължителни пенсионни спестявания. Едно от ключовите предизвикателства за справянето с голямата задлъжнялост на домакинствата е свързано с жилищния пазар, където липсата на гъвкавост и водещите до нарушения стимули, трупани в продължение на десетилетия, формират моделите на жилищното финансиране и на спестяванията в сектора. От 2012 г. се прилагат редица мерки, които отчасти преодоляват този проблем. Обявеното ускоряване на намалението на данъчното приспадане на лихви по ипотеките е включено в закон и ще започне да се прилага през 2020 г. Въпреки това данъчното облекчение за плащанията по ипотеките продължава да е щедро и да води до значителна склонност към задлъжняване на домакинствата. Същевременно частният пазар на отдаване под наем, който е единственият несубсидиран сегмент, остава слабо развит, възлизайки на 13 % от общата стойност на жилищата. Липсата на добре функциониращ среден сегмент на пазара на отдаване под наем насърчава домакинствата по-скоро да закупуват вместо да наемат, което води до високи съотношения на дълга към дохода и до финансова уязвимост.

                  (10)

                  Въпреки че пенсионната система показва добри резултати по отношение на адекватността на пенсиите и фискалната устойчивост, тя страда от недостатъци от гледна точка на справедливостта между поколенията, прозрачността на пенсионните права и гъвкавостта. Освен това професионалните пенсионни вноски са високи и варират в зависимост от резултатите, постигани от пенсионните фондове. Поради това тя може да повлияе проциклично на разходите на домакинствата. Провеждането на реформа на пенсионната система може, в рамките на жизнения цикъл, да доведе до по-ниски задължителни пенсионни вноски и до по-стабилно потребление (или „изглаждане на потреблението“). Правителството възнамерява да проведе съществена реформа на втория стълб на пенсионната система, за да подобри обхвата и създаде по-прозрачна, по-гъвкава и по-справедлива в актюерски аспект система. Успоредна реформа на институциите на жилищния пазар и на пенсионната система има потенциала да съкрати счетоводните баланси на домакинствата и да намали уязвимостта на сектора на домакинствата по отношение на финансови и икономически сътресения с благоприятни последици за макроикономическата устойчивост и икономическия растеж.

                  (11)

                  Въпреки ниската безработица, високото равнище на свободните работни места и нарастващия недостиг на работници, номиналният растеж на заплатите остана умерен до момента (1,1 % през 2017 г. и 2,4 % през 2018 г.). Заплатите в колективните трудови договори се увеличиха средно с 2,1 % през 2018 г., докато заплатите в публичния сектор нараснаха с по-бързи темпове (с 3 % през втората половина на 2018 г.). Освен това бяха сключени колективни трудови договори, което доведе до номинално увеличение в размер на 7 % в рамките на две години за всички държавни служители в централното управление. Предоставено бе допълнително финансиране, за да се увеличат заплатите на учителите в началните училища. Освен това правителството прие няколко данъчни мерки, които намаляват данъчната тежест върху труда и имат за цел увеличаване на нетния разполагаем доход на домакинствата на работещите. Допълнителното увеличаване на разполагаемия доход на домакинствата чрез укрепване на условията, подкрепящи растежа на заплатите, и чрез реформа на втория стълб на пенсионната система, за да стане тя по-прозрачна, по-справедлива между поколенията и по-устойчива на сътресения, ще подпомогне вътрешното търсене и ще допринесе за възстановяването на равновесието в еврозоната.

                  (12)

                  Борбата срещу агресивното данъчно планиране е от съществено значение за подобряване на ефикасността и справедливостта на данъчните системи, както е отбелязано в Препоръката от 2019 г. за еврозоната. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно данъчно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на Съюза. Нидерландия е предприела мерки срещу агресивното данъчно планиране, но високото равнище на плащанията през Нидерландия на дивиденти, авторски и лицензионни възнаграждения и лихви показва, че данъчните правила на държавата се използват от дружества, които прибягват към агресивно данъчно планиране. Голяма част от преките чуждестранни инвестиции се държи от „дружества със специална цел“. Липсата на удържани при източника данъци върху изходящи (т.е. от лица, пребиваващи в Съюза, към такива, които пребивават в трети държави) лихви и авторски и лицензионни възнаграждения може да доведе до пълно избягване на данъчно облагане на тези плащания, ако те не подлежат на облагане в юрисдикцията на получателя. Обявяването на програмата за реформи в областта на данъчното облагане, включително удържаните при източника данъци върху лихви и авторски и лицензионни възнаграждения в случай на злоупотреба или плащания към юрисдикции с ниски данъчни ставки, е положителна стъпка към намаляване на агресивното данъчно планиране и следва да се наблюдава отблизо.

                  (13)

                  Растежът на заетостта през последните години се дължи предимно на временна заетост и самостоятелна заетост, въпреки че растежът на работните места за работници с постоянни договори наскоро изпревари растежа на работните места за временна заетост. При все това делът на гъвкавата заетост остава висок и представлява значителен дял от пазара на труда. Високият процент на временните договори и бързото увеличение на самостоятелно заетите лица без служители се наблюдават в контекста на големи различия в приложимото трудово законодателство и защитата на труда, както и на различия в данъчното законодателство и законодателството в областта на социалната сигурност. Беше приет пакет от мерки (Закон за пазара на труда в равновесие — Wet Arbeidsmarkt in Balans), за да се улесни наемането на постоянни служители и да се намали гъвкавостта на гъвкавите договори. Изпълнението на тези мерки (които следва да влязат в сила през 2020 г.) следва да се наблюдава отблизо. Освен това бяха оповестени мерки за облекчаване на задължението на работодателите да продължат да плащат заплати в продължение на две години в случай на заболяване. До момента обаче не са приети други конкретни мерки. Поради това някои от тези институционални фактори продължават да създават финансови стимули за служителите да започнат да работят като самостоятелно заети лица или благоприятстват използването на статуса на самостоятелно заето лице без служители. Самостоятелно заетите лица са по-често недостатъчно застраховани срещу инвалидност, безработица и старост, което може да повлияе на устойчивостта на системата за социална сигурност в дългосрочен план. Освен това изпълнението на мерки за борба срещу фиктивната самостоятелна заетост е отложено до 2020 г.

                  (14)

                  Въпреки че пазарът на труда отчита като цяло добри резултати, насърчаването на равните възможности в областта на заетостта и активното приобщаване остава важно предизвикателство, особено за хората с мигрантски произход, за тези, които извършват дейност в периферията на пазара на труда, и за тези, които са икономически неактивни. Освен това продължава да съществува неоползотворен потенциал от работна ръка, по-специално сред големия брой жени, работещи на непълен работен ден.

                  (15)

                  Техническите и цифровите умения и квалифицираните специалисти са от решаващо значение за способността на икономиката на Нидерландия да създава иновации и за растежа на производителността. Това показва, че е необходимо да се инвестира повече в обучението, включително обучението за придобиване на цифрови умения, както и да се насърчават гъвкавите възможности за повишаване на квалификацията и преквалификация. Подобряването на способността на обществото да създава иновации също се нуждае от инвестиции, които да подкрепят образованието в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката. Освен това увеличаването на инвестициите в уменията, образованието и обучението е от ключово значение за подобряване на достъпа до пазара на труда и на пригодността за заетост на лицата, намиращи се в периферията на пазара на труда, като същевременно се насърчават равните възможности и активното приобщаване.

                  (16)

                  Въпреки че интензитетът на инвестициите в научноизследователска и развойна дейност за Нидерландия е нараснал до над 2 %, той все още е доста под националната цел от 2,5 % и равнището на държавите с най-добри резултати. От гледна точка на производителността Нидерландия е една от държавите с най-добри резултати в много сектори. Поради това постоянният растеж на производителността зависи в много голяма степен от иновациите. Той ще бъде подпомогнат от допълнителни инвестиции в научноизследователската и развойната дейност и в иновациите, особено в частния сектор.

                  (17)

                  Енергийният преход и намаляването на емисиите на парникови газове изискват значителни инвестиции, за да се гарантира икономическо развитие, което е по-устойчиво и което използва ресурсите по-ефективно. Нидерландия вероятно ще преизпълни целите си за 2020 г. в областта на намаляването на емисиите на парникови газове, но за да постигне целите за 2030 г., ще трябва да предприеме допълнителни мерки. Целите за 2020 г. за ефективността на първичната енергия и енергията от възобновяеми източници няма да бъдат постигнати без допълнителни мерки. Целта за енергията от възобновяеми източници, която Нидерландия трябва да постигне до 2023 г. и която е определена от целта на Нидерландия в енергийното споразумение, би трябвало да е постижима благодарение на инвестициите във ветроенергийни паркове в морето. Правителството предвижда да приеме до края на 2019 г. национален план в областта на енергетиката и климата, който ще съдържа преглед на нуждите ѝ от инвестиции до 2030 г. за различните измерения на енергийния съюз, включително енергията от възобновяеми източници, енергийната ефективност, сигурността на доставките, както и смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него.

                  (18)

                  Задръстванията остават предизвикателство в Нидерландия, която е гъсто населена и добре оборудвана държава и ключов участник в сферата на логистиката на Съюза с най-голямото пристанище в Съюза (в Ротердам) и едно от най-големите летища (в Схипхол). Проблемът бе смекчен чрез изграждането на допълнителна инфраструктура, но продължава да съществува с високи социални разходи и огромни загуби на време в задръстванията.

                  (19)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за справяне с някои от потребностите, установени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това ще позволи на Нидерландия да използва тези средства по най-добрия начин за идентифицираните сектори.

                  (20)

                  В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия и го публикува в доклада за държавата за 2019 г. Освен това тя направи оценка на програмата за стабилност за 2019 г., на националната програма за реформи за 2019 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Нидерландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

                  (21)

                  Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г. и е на мнение (8), че се очаква Нидерландия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (22)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2019 г. и програмата за стабилност за 2019 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 3 по-долу. Тези препоръки ще допринесат и за изпълнението на Препоръката от 2019 г. за еврозоната, и по-специално на първата и четвъртата препоръка за еврозоната. Фискалните политики, упоменати в препоръка 3, допринасят, наред с друго, за преодоляването на дисбалансите, свързани с излишъка по текущата сметка,

            ПРЕПОРЪЧВА на Нидерландия да предприеме през 2019 г. и 2020 г. следните действия:

         1.

            Да намали склонността към задлъжняване на домакинствата и нарушенията на жилищния пазар, включително чрез подкрепа на развитието на частния сектор за отдаване под наем. Да предприеме мерки вторият стълб на пенсионната система да стане по-прозрачен, по-справедлив между поколенията и по-устойчив на сътресения. Да приложи политики за увеличаване на разполагаемия доход на домакинствата, включително чрез укрепване на условията, подкрепящи растежа на заплатите, като същевременно зачита ролята на социалните партньори. Да предприеме мерки по отношение на характеристиките на данъчната система, които може да улесняват агресивното данъчно планиране, по-специално посредством изходящите плащания, а именно като изпълни обявените мерки.

         2.

            Да намали стимулите за самостоятелно заетите лица без служители, като същевременно насърчава подходящата социална закрила за самостоятелно заетите лица, и да се бори срещу фиктивната самостоятелна заетост. Да подсили всеобхватното учене през целия живот и да повиши уменията, по-специално на лицата, намиращи се в периферията на пазара на труда, и на неактивните лица.

         (3)

            Като спазва средносрочната бюджетна цел, да използва фискални и структурни политики, за да подпомогне увеличението на инвестициите. Да съсредоточи свързаната с инвестициите икономическа политика върху научноизследователската и развойната дейност, по-специално в частния сектор, върху енергията от възобновяеми източници, енергийната ефективност и стратегиите за намаляване на емисиите на парникови газове и върху премахването на участъците с недостиг на транспортен капацитет.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 136, 12.4.2019 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 80.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методика.

         (7)  Директива 2014/49/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 година относно схемите за гарантиране на депозити (ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 149).

         (8)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.