title: Препоръка на Съвета от 15 октомври 2018 година относно последователността за изпълнението на по-обвързващите ангажименти, поети в рамките на постоянното структурирано сътрудничество (ПСС), и набелязването на по-конкретни цели

text:
               16.10.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 374/1

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 15 октомври 2018 година
      относно последователността за изпълнението на по-обвързващите ангажименти, поети в рамките на постоянното структурирано сътрудничество (ПСС), и набелязването на по-конкретни цели
      (2018/C 374/01)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 46, параграф 6 от него,
      като взе предвид Протокол № 10 относно постоянното структурирано сътрудничество, установено с член 42 от Договора за Европейския съюз, приложен към Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз,
      Като взе предвид Решение (ОВППС) 2017/2315 на Съвета от 11 декември 2017 г. за установяване на постоянно структурирано сътрудничество (ПСС) и определяне на списъка на участващите държави членки (1),
      като взе предвид предложението на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  В член 4, параграф 2, буква б) от Решение (ОВППС) 2017/2315 е предвидено Съветът да приеме решения и препоръки относно последователността за изпълнението на по-обвързващите ангажименти, изложени в приложението към посоченото решение, в хода на двете последователни първоначални фази (за годините 2018—2020 и 2021—2025) и в началото на всяка фаза да набелязва по-конкретни цели за изпълнението на по-обвързващите ангажименти.

                  (2)

                  В препоръката на Съвета от 6 март 2018 г. относно пътна карта за осъществяване на ПСС (2) се предвижда, че е целесъобразно Съветът да приеме препоръка относно последователността за изпълнение на ангажиментите, като в препоръката следва също така да бъдат зададени и съвместно определени показатели за подпомагане на участващите държави членки при изпълнението на ангажиментите и за оценка на напредъка в това отношение.

                  (3)

                  Секретариатът на ПСС, осигурен съвместно от Европейската служба за външна дейност, включително Военния състав на Европейския съюз (ВСЕС), и Европейската агенция по отбрана (EАО), съгласно предвиденото в член 7 от Решение (ОВППС) 2017/2315, предостави до края на март 2018 г. първоначална обратна информация относно вида, степента на подробност и структурата на информацията, представена в националните планове за изпълнение, съобщени от участващите държави членки през декември 2017 г., така както Съветът е поискал в своята препоръка от 6 март 2018 г.

                  (4)

                  На 25 юни 2018 г. г. Съветът прие Решение (ОВППС) 2018/909 (3), с което се установява общ набор от правила за управление на проекти по линия на ПСС. На същата дата Съветът прие заключения, в които заявява, че очаква приемането на препоръка на Съвета относно последователността за изпълнение на по-обвързващите ангажименти, поети от държавите членки, участващи в ПСС, и набелязването на по-конкретни цели.

                  (5)

                  Съветът ще бъде приканен да постигне през ноември 2018 г. съгласие относно извършването на първия цялостен координиран годишен преглед на отбраната (КГПО), което да започне през есента на 2019 г.

                  (6)

                  Във връзка с това Съветът следва да приеме препоръка относно последователността за изпълнение на по-обвързващите ангажименти, поети в рамките на ПСС, в която да бъдат набелязани по-конкретни цели,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
      I.   Цел и обхват

                  1.

                  Целта на настоящата препоръка е да осигури общ подход и да даде на участващите държави членки възможност да изпълнят по-обвързващите ангажименти, посочени в приложението към Решение (ОВППС) 2017/2315 както и да улесни годишния процес за оценяване, посочен в член 6 от това решение, въз основа на пълен набор от съответните данни, включително пътни карти, отразяващи, където е приложимо, междинните и етапните цели. Тези данни следа да се предоставят ежегодно от участващите държави членки в техните национални планове за изпълнение (НПИ), преразгледани и актуализирани в съответствие с член 3 от посоченото решение. Правилата за сигурност, изложени в Решение 2013/488/ЕС на Съвета (4), следва да се прилагат и към НПИ. Участващите държави членки, с подкрепата на секретариата на ПСС, следва да гарантират прозрачност и да развиват все повече съгласуваността и последователността по отношение на изискваната информация, която се предоставя в рамките на ПСС и други свързани с отбраната инициативи, включително КГПО. Съгласуваността между различните инициативи, свързани с отбраната, следва да се развива и укрепва по-нататък, включително по отношение на докладването от страна на държавите членки, като се вземат предвид изводите, направени в края на първата фаза на ПСС (2018–2020 г.).

                  2.

                  В съответствие с ангажиментите, посочени в приложението към Решение (ОВППС) 2017/2315, без да ги променя или допълва с нови ангажименти, настоящата препоръка дава насоки относно последователността за изпълнение на ангажиментите за етапите през 2018—2020 г. и 2021—2025 г., и определя по-конкретни цели за всеки ангажимент, включително ангажиментите, които трябва да бъдат изпълнени преди 2020 г. Настоящата препоръка предоставя и показатели за напредъка, които да подпомогнат държавите членки при планирането на изпълнението на по-обвързващите ангажименти и да улеснят оценяването на напредъка в това отношение.

                  3.

                  По-конкретните цели, посочени в раздел II, в които са включени и показатели за напредъка, когато това е приложимо за конкретните ангажименти, ще даде на участващите държави членки възможност да планират изпълнението на по-обвързващите ангажименти по структуриран и прозрачен начин и да предоставят подробна и подлежаща на оценяване информация относно постигнатия напредък в изпълнението на всеки ангажимент в своите НПИ.

                  4.

                  Целта е до края на 2020 г. да се получат първите конкретни резултати във връзка с изпълнението на по-обвързващите ангажименти и да бъде развит процес на солидно планиране, което да гарантира непрекъснат напредък на изпълнението им след първата фаза. В края на първата фаза, в съответствие с член 4, параграф 2, буква в) от Решение (ОВППС) 2017/2315, Съветът ще актуализира и при необходимост ще засили посочените в това решение по-обвързващи ангажименти в контекста на направените чрез ПСС постижения, така че да се отразят способностите и оперативните потребности на Съюза и променящата се среда на сигурност в него. Подобно решение ще се основава на процес на стратегически преглед за оценка на изпълнението на ангажиментите по линия на ПСС от отделните участващи държави членки. Във връзка с това в началото на следващата фаза Съветът следва да приеме втори набор от по-конкретни цели за етапа през 2021—2025 г., при необходимост актуализирани и подобрени, като се взема предвид член 4, параграф 2, буква в) от Решение (ОВППС) 2017/2315.

            II.   Последователност за изпълнение на ангажиментите чрез набелязване на по-конкретни цели
      Ангажименти 1—5

                  5.

                  Ангажимент 1: Участващите държави членки следва да представят в своите НПИ точни финансови данни относно общите разходи за отбрана в сравнение с предходната година в реално изражение (5), включително в абсолютни стойности, с което да демонстрират планирано редовно увеличение на разходите. В това отношение участващите държави членки следва да представят в НПИ и одобрените на национално равнище прогнози за разходите си през следващите години. Участващите държави членки, които са членове и на НАТО и чиито разходи съответстват или надвишават съответните насоки на НАТО относно разходите за отбрана, следва да представят сведения относно плановете си за запазване или промяна на настоящото равнище на разходите за отбрана. Въз основа на информацията, предоставена в НПИ, годишният доклад на върховния представител ще съдържа и подробен преглед на развитието на разходите за отбрана по участващи държави членки в съответствие с член 6, параграф 3 от Решение (ОВППС) 2017/2315.

                  6.

                  Ангажимент 2: Всяка участваща държава членка следва да предоставя в своя НПИ точни финансови данни за това как възнамерява да допринесе за общата цел (6) от 20 % за инвестициите в областта на отбраната. Тази информация следва да включва прогнозни разчети за увеличението в сравнение с предходната година в реално изражение — като процент от общия бюджет за отбрана. Представяните данни следва да включват инвестициите в обществени поръчки в областта на отбраната и в научноизследователска и развойна дейност. Участващите държави членки, чиито разходи вече са на равнището на (колективния) целеви показател или над него, следва да предоставят сведения за плановете си за запазване или промяна на това равнище на разходите.

                  7.

                  Ангажимент 3: Участващите държави членки следва да предоставят в своите НПИ подробна информация за това как и с какви средства се стремят да увеличат броя, размера и въздействието на съвместните и свързаните със сътрудничество проекти за стратегически отбранителни способности, като посочват и заложените в бюджета суми, както и конкретни проекти, които ползват или са ползвали финансова помощ от Съюза. В това отношение всяка от участващите държави членки следва да предостави точни финансови данни относно начина, по който планира да допринесе за постигането в реално изражение на колективните целеви показатели за европейските съвместни доставки на оборудване — 35 % от общите разходи за оборудване, и за европейските съвместни научни изследвания и технологии в областта на отбраната — 20 % от общите разходи за научни изследвания и технологии в областта на отбраната. Участващите държави членки, чиито разходи вече са на равнището на тези показатели, следва да предоставят информация за плановете си за запазване или промяна на това равнище на разходите.

                  8.

                  Ангажимент 4: Всяка от участващите държави членки следва да предостави ясно в своята НПИ точни финансови данни за това как смята да допринесе за доближаването до 2 % за общите разходи за отбрана (колективния целеви показател) като дял от общите разходи за отбрана, предназначени за научни изследвания и технологии в областта на отбраната, включително прогнозни разчети за разходите, така че да спомогнат за мониторинга на реалния годишен напредък.

                  9.

                  Ангажимент 5: Всяка година участващите държави членки се насърчават да използват своите НПИ, за да споделят своя опит по отношение на планирането и приноса за изпълнението на ангажименти 1—4 в контекста на по-конкретните цели, посочени по-горе. В края на 2020 г. ще бъде извършен преглед на тези ангажименти въз основа на данните за разходите, представени в НПИ, за да бъдат адаптирани при необходимост показателите и целите за ангажиментите, като прегледът ще бъде представен за одобрение от Съвета.

            Ангажименти 6—11

                  10.

                  Ангажимент 6: До 2020 г. участващите държави членки ще са увеличили използването и участието си в инструментите за развитие на способностите на Съюза, например плана за развитие на способностите и координирания годишен преглед на отбраната (КГПО) с цел предоставяне на информация за целите на националния процес на вземане на решения и на планиране в областта на отбраната, както и на дейностите за съвместно развиване на отбранителни способности в рамките на Съюза. За тази цел участващите държави членки следва да отразят в своите НПИ как изпълняват произтичащите от плана за развитие на способностите приоритети на Съюза за развитие на способностите, включително чрез определяне на национални приоритети, и да излагат плановете си и целите си във връзка със съответните приоритети, които трябва да бъдат постигнати през следващите години.

                  11.

                  Ангажимент 7: До 2020 г. всяка участваща държава членка следва оптимално да използва наличните инструменти и процеси, за да предоставя цялата необходима информация, изисквана по линия на КГПО, включително чрез двустранни диалози. Участващите държавите членки следва да са взели предвид изводите от пробното провеждане на КГПО и да посочат в своите НПИ подкрепата си за пробното провеждане на КГПО и доколкото е възможно за първия пълен цикъл на КГПО през 2019—2020 г., включително използването на препоръките от докладването по КГПО като отправна точка за вземане на решения в национални и многонационални форуми.

                  12.

                  Ангажимент 8: До края на 2020 г. участващите държави членки ще използват пълноценно и ще осигурят последващи действия във връзка с резултатите от подготвителните действия за научни изследвания в областта на отбраната (2017—2020 г.) и Европейската програма за промишлено развитие в областта на отбраната (EDIDP) (2019—2020 г.) за проекти за сътрудничество с определена добавена стойност на ЕС. Участващите държави членки следва да посочат в своите НПИ — с оглед на подкрепата за произтичащите от плана за развитие на способностите приоритети, а също и вземайки предвид КГПО, в какви съвместни проекти за развиване на способности участват или планират да участват, за които се получава или е предвидена финансова помощ чрез съфинансиране от Съюза. Те следва също така да посочат, доколкото е възможно, дела на националните инвестиции в областта на отбраната, които са направили или възнамеряват да направят за тези съвместни проекти.

                  13.

                  Ангажимент 9: Участващите държави членки следва да изброят текущите съвместни проекти за развиване на способности в рамките на плана за развитие на способностите по линия на ПСС, както и в други рамки, и да посочат планираните дати на започване и завършване на хармонизирането на изискванията. Предвидената дата на започване на хармонизирането на изискванията за способностите следва да се посочи и за планираните и предвидените проекти. Това следва да се извърши и за предстоящите години, по-специално с акцент върху преодоляването на пропуски в способностите, определени в плана за развитие на способностите и в КГПО.

                  14.

                  Ангажимент 10: Участващите държави членки следва да посочат в своите НПИ способностите и съоръженията, които са на разположение и се предоставят за съвместно ползване от други участващи държави членки, с конкретни примери, например за обучението и ученията, военните бази и логистичната подкрепа, включително в случай на операции, и с оглед на насърчаването на използването на съвместната база данни (CODABA) в подкрепа на участващите държави членки чрез споделяне на информация за техните планове и програми за развитието на способностите в областта на отбраната. Участващите държави членки биха могли също така да посочат в своите НПИ кои способности, включително инфраструктура, предлагани от други участващи държави членки, могат да бъдат основа за сътрудничество. В НПИ следва да посочи как това сътрудничество би могло да оптимизира наличните ресурси и да подобри цялостната им ефективност, включително чрез предоставяне на информация (когато е налична) за потенциалните икономии и за планирания финансов обхват в абсолютни стойности за следващите години.

                  15.

                  Ангажимент 11: Участващите държави членки следва да посочат в своите НПИ по какъв начин възнамеряват да увеличат сътрудничеството в областта на киберотбраната, включително чрез съществуващи инициативи или нови съвместни действия, както и степента си на участие в многонационални киберучения. До 2020 г. всяка участваща държава членка следва да заяви намерение да участва в проект в областта на киберотбраната по линия на ПСС и да оказва подкрепа на други участващи държави членки в областта на киберзаплахите, например чрез обмен на информация. До 2020 г. всяка участваща държава членка следва също да посочи ресурсите, които е предоставила за сътрудничеството в рамките на ЕАО или на новата платформа за киберотбрана в рамките на Европейския колеж по сигурност и отбрана и които се използват за увеличаване на нивото на киберотбраната.

            Ангажименти 12—14

                  16.

                  Ангажимент 12: До 2020 г. участващите държави членки:

                              а)

                              в съответствие с понятието „бързо военно реагиране на ЕС“ следва да попълват базата данни за бързо реагиране, което да позволи нейното използване като полезен инструмент за военно планиране, за да се допринесе за постигане на равнището на амбиция на ЕС. Като допринасят за базата данни за бързо реагиране, без да се засягат националните конституционни изисквания по отношение на решенията за разполагане, участващите държави членки ще заявяват и потенциалния си принос от формации, способности и съответни спомагателни инфраструктури за бързо разполагане, които могат да бъдат разположени или използвани бързо при военна мисия или операция по линия на общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО) в подкрепа на равнището на амбиция на ЕС. За тази цел всяка от участващите държави членки следва по време на годишната конференция относно военната координация за бързо реагиране да актуализира базата данни, като представи списък на наличните си военни състави и способности. Този установен процес обхваща завършването на сухопътните, морските и въздушните бази данни и включва посочване на нивото на готовност за способностите и силите, когато е приложимо. Без да се засягат изискванията за класификация, тази част от базата данни за бързо реагиране следва да е достъпна за участващите държави членки, така че да способства за извършването на първоначална оценка във връзка с възможността за започване на военна мисия или операция по линия на ОПСО. Участващите държави членки следва да отразяват в НПИ своя принос към тази база данни.

                              б)

                              следва да са направили оценка на осъществимостта на използването на ускорената процедура за поемане на политически ангажимент на национално равнище, като се зачитат техните конституционните изисквания, включително чрез евентуално преразглеждане, ако не е вече направено, на националната си процедура за вземане на решения с цел внасяне на подобрения. Където е приложимо, упражняването на процедурите за вземане на решение в случаи на бързо реагиране чрез учения от тип POLEX и съответните констатации също следва да бъдат подробно представени в НПИ.

                              в)

                              следва да са предоставили значителна подкрепа в рамките на средствата им и способностите за военните операции и мисиите по линия на ОПСО с цел да се попълнят изцяло декларациите за потребностите и по този начин да се даде справедлив принос за съответното набиране на сили, и да докладват за това в НПИ.

                              г)

                              следва да са потвърдили значителния си и нееднократен принос за бойните групи на ЕС по принцип най-малко четири години предварително и да подготвят и обучат силите и способностите, с които участват, в съответствие концепцията за бойните групи на ЕС и ръководството за подготовката на бойните групи на ЕС. За тази цел всяка участваща държава членка следва да отразява в своя НПИ шестмесечните актуализации на списъка на бойните групи на ЕС.

                              д)

                              следва да са направили осезателен принос за изпълнението на Плана за действие на ЕС относно военната мобилност и проектите по линия на ПСС в тази област, при зачитане на националния суверенитет, вземане на решения, законови и подзаконови актове, включително като придвижват четирите мерки на национално равнище, както е договорено по-специално в точка 18 от заключенията на Съвета относно сигурността и отбраната от 25 юни 2018 г., колкото е възможно по-бързо, но не по-късно от 2024 г. Те следва да се стремят да изпълнят посочените първи мерки до края на 2019 г., включително чрез изготвяне на национален план за изпълнение по отношение на военната мобилност. Този национален принос следва да бъде описан подробно в НПИ.

                  17.

                  Ангажимент 13: По отношение на оперативната съвместимост на силите участващите държави членки:

                              а)

                              следва да използват ръководството за подготовката на бойните групи на ЕС, включително общите критерии за оценка и валидиране за пакета относно силите на бойните групи на ЕС, които са в съответствие със стандартите на НАТО, като същевременно поддържат национално сертифициране. В своите НПИ участващите държави членки следва да заявят по какъв начин обучават и сертифицират своите сили, например чрез разработване на програма за учения на бойните групи на ЕС за етапа на подготовка и чрез провеждане на финално реално учение (LIVEX) като част от пакета за сертифициране на бойните групи;

                              б)

                              следва да посочат в НПИ как възнамеряват да договорят общи технически и оперативни стандарти за силите, които да се използват от всички участващи държави членки, като същевременно се признава необходимостта да се гарантира оперативна съвместимост и съгласуваност между ЕС и НАТО и се осигуряват подходящи условия за максимална оперативна съвместимост, така че да се даде възможност на всички участващи държави членки да изпълнят своите ангажименти;

                              в)

                              следва да посочат в своите НПИ настоящото си участие и намерението да засилят, когато е възможно, участието и приноса си към съответните европейски многонационални структури, по-специално тези, с които разполага Съюза.

                  18.

                  Ангажимент 14: Участващите държави членки следва да се включат в разработването на амбициозен подход към общото финансиране на военните операции и мисии по линия на ОПСО, като представят варианти и възможности, надхвърлящи това, което ще бъде определено като общи разходи в съответствие с Решение (ОВППС) 2015/528 на Съвета (7) в процес на преразглеждане. Участващите държави членки се приканват да представят предложения в това отношение до края на 2018 г. До началото на 2020 г. участващите държави членки следва да разгледат тези предложения с цел улесняване на вземането на решения от страна на Съвета, когато е уместно.

            Ангажименти 15—17

                  19.

                  Ангажимент 15: До 2020 г. участващите държави членки следва да са увеличили броя и размера на своите проекти за развиване на способности, които способстват за запълване на установените в плана за развитие на способностите пропуски в способностите и са описани в приоритетите за развитие на способностите на Съюза, включително в съответните стратегически контекстуални казуси и като използват КГПО. В произтичащите от плана за развитие на способностите приоритети на Съюза за развитие на способностите се вземат също предвид слабостите в способностите, представени в приоритетен ред, и целите по отношение на способностите с висока степен на въздействие. Участващите държави членки следва да представят съответните си планове за следващите години, като описват броя и прогнозния обем на съвместните си проекти от финансова гледна точка и представят информация за националните си проекти, които спомагат за преодоляване на установените в плана за развитие на способностите пропуски в способностите. Освен това участващите държави членки следва да споделят своята оценка относно значението на тези проекти за подобряване на стратегическата независимост на ЕС и за укрепване на европейската отбранителна технологична и индустриална база (ЕОТИБ). За дейностите, които имат промишлено или технологично измерение, участващите държави членки следва да посочат кой вид европейски промишлен сектор или технология е планирано да бъде засилен(а).

                  20.

                  Ангажимент 16: До 2020 г. участващите държави членки следва да отразят в своите НПИ съответните решения и мерки, взети на национално равнище, така че да се гарантира възприемането като приоритет на европейски колективен подход за бъдещите проекти, с които се цели преодоляване на установените на национално равнище пропуски в способностите. Активното използване на CODABA може да улесни изпълнението на този ангажимент. За 2019—2020 г. участващите държави членки следва да посочат в своите НПИ съвместните проекти и многонационалните дейности, чрез които смятат да преодолеят установените на национално равнище пропуски, и да изложат плановете си за по-широко използване на съвместни подходи в това отношение.

                  21.

                  Ангажимент 17: Тъй като всички участващи държави членки допринасят към един или няколко проекта по линия на ПСС, в НПИ следва да се посочва подробно приносът, който те осигуряват или възнамеряват да осигурят по отношение на ресурсите и експертния опит, и по какъв начин е планирано този принос да има стратегическо въздействие.

            Ангажименти 18—20:

                  22.

                  Ангажимент 18: До 2020 г. участващите държави членки следва да гарантират, че използват пълноценно EAО като европейски форум за развитието на съвместни способности. За тази цел участващите държави членки следва да посочат в своите НПИ проектите, в които участват, и предоставяното чрез EAО съответно финансиране, като използват като база данните за 2018 г. и посочат дейностите, предвидени за 2019 и 2020 г., включително предвидените области на способностите и видовете дейности. Държавите членки се приканват да посочат в своите НПИ как и в какви ситуации намират Организацията за съвместно сътрудничество в областта на въоръженията (OCCAR) за предпочитана организация за управление на съвместните програми да предоставят сведения относно взетите решения за подбор на многонационална организация за управление на програми, при които OCCAR е била считана за възможен вариант. Това не засяга прилагането на Директива 2009/81/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8).

                  23.

                  Ангажимент 19: До 2020 г. участващите държави членки следва да покажат, че съвместните им проекти относно способностите, включително проектите за способностите по линия на ПСС, допринасят за подобряването на конкурентоспособността, ефикасността и иновациите в отбранителната промишленост в целия Съюз.

                              а)

                              В НПИ следва да се посочва по какъв начин чрез подходяща промишлена политика в областта на отбраната, ако има такава, се насочва разработването на съвместни проекти за развиване на способности, така че да се избегне ненужно припокриване, като се откроят укрепените промишлени отрасли и областите, в които е избегнато припокриване.

                              б)

                              Участващите държави членки ще докладват съвместните си програми, които ползват съфинансиране от Съюза по линия на EDIDP в съответствие с ангажимент 8.

                  24.

                  Ангажимент 20:

                              а)

                              До 2020 г. участващите държави членки следва да покажат, че програмите им за сътрудничество носят ползи за субекти, които предоставят добавена стойност на територията на ЕС (например аспекти, свързани с получените резултати и правата върху интелектуалната собственост, технологични подобрения, създаване на пазарни възможности). НПИ следва да дават сведения, където е уместно, относно субектите, които се ползват от програми за сътрудничество, и съответното въздействие върху европейската отбранителна технологична и индустриална база (ЕОТИБ).

                              б)

                              участващите държави членки ще покажат, че стратегиите за придобиване, които са приложили в периода 2018—2020 г., имат положително въздействие върху ЕОТИБ. Във връзка с това биха могли да се посочат абсолютният размер на инвестициите в отбраната и относителният дял, разпределен за решения, които са разработени и произведени в рамките на Съюза. По-специално НПИ следва да дават информация относно областите на способностите и технологиите, които са одобрени в плана за развитие на способностите, и относно стратегията за придобиване във връзка с проектите за способности, които имат промишлено измерение.

            III.   Предстоящи действия

                  25.

                  След приемането на настоящата препоръка участващите държави членки ще преразгледат и актуализират своите НПИ и да ги представят на секретариата на ПСС до 10 януари 2019 г. в съответствие с член 3, параграф 2 от Решение (ОВППС) 2017/2315 с оглед на процеса на оценка, предвиден в член 6, параграф 3 от него. В съответствие с параграф 14 от пътната карта от 6 март 2018 г. за осъществяване на ПСС и в светлината на настоящата препоръка, секретариатът на ПСС ще актуализира използвания образец за НПИ.

                  26.

                  Върховният представител следва да вземе предвид настоящата препоръка в годишния доклад относно ПСС, който ще съдейства за оценката на изпълнението на по-обвързващите ангажименти от всяка участваща държава членка и който трябва да бъде представен в съответствие с точки 14—16 от пътната карта за осъществяване на ПСС.

                  27.

                  Тази препоръка ще бъде преразгледана и актуализирана съобразно потребностите в началото на следващата фаза през 2021 г.

         Съставено в Люксембург на 15 октомври 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            F. MOGHERINI

         (1)  ОВ L 331, 14.12.2017 г., стр. 57.

         (2)  ОВ C 88, 8.3.2018 г., стр. 1.

         (3)  Решение (ОВППС) 2018/909 на Съвета от 25 юни 2018 г. за установяване на общ набор от правила за управление на проекти по линия на ПСС (ОВ L 161, 26.6.2018 г., стр. 37).

         (4)  Решение 2013/488/ЕС на Съвета от 23 септември 2013 г. относно правилата за сигурност за защита на класифицирана информация на EC (OВ L 274, 15.10.2013 г., стр. 1).

         (5)  В съответствие със списъка с определения на данните за отбраната на Европейската агенция по отбрана (EDA201807105).

         (6)  През ноември 2007 г. управителния съвет на ЕАО на равнище министри одобри четири колективни целеви показателя за инвестициите: 20 % от общите разходи за отбрана за доставки на оборудване (включително НИРД/НИТД); 35 % от общите разходи за оборудване за Европейски съвместни доставки на оборудване; 2 % от общите разходи за отбрана за научни изследвания и технологии в областта на отбраната; 20 % от общите разходи за научни изследвания и технологии в областта на отбраната за Европейски съвместни научни изследвания и технологии в областта на отбраната.

         (7)  Решение (ОВППС) 2015/528 на Съвета от 27 март 2015 г. за създаване на механизъм за администриране на финансирането на общите разходи за операциите на Европейския съюз с военни последици или последици в областта на отбраната (Athena) и за отмяна на Решение 2011/871/ОВППС (OВ L 84, 28.3.2015 г., стр. 39).

         (8)  Директива 2009/81/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно координирането на процедурите за възлагане на някои поръчки за строителство, доставки и услуги от възлагащи органи или възложители в областта на отбраната и сигурността и за изменение на директиви 2004/17/ЕО и 2004/18/ЕО (OВ L 216, 20.8.2009 г., стр. 76).


title: Препоръка на Съвета от 22 май 2019 година за висококачествени системи за образование и грижи в ранна детска възраст

text:
               5.6.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 189/4

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 22 май 2019 година
      за висококачествени системи за образование и грижи в ранна детска възраст
      (2019/C 189/02)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 165 от него,
      като взе предвид предложението на Европейската комисия,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Съгласно 11-ия принцип на Европейския стълб на социалните права (1) всички деца имат право на достъпно ранно образование и грижи с добро качество. Това е в съответствие с Хартата на основните права на Европейския съюз (2), в която образованието е признато за право, както и с Конвенцията на ООН за правата на детето и цел 4.2 за устойчиво развитие на Организацията на обединените нации, според която до 2030 г. всички момичета и момчета следва да имат достъп до качествени възможности за развитие и грижи в ранна детска възраст и предучилищно образование.

                  (2)

                  В своето съобщение „Укрепване на европейската идентичност чрез образование и култура“ (3) Комисията излага виждането си за европейско пространство за образование, като признава ролята на образованието и грижите в ранна детска възраст за поставянето на солидни основи за учене в училище и през целия живот. Съществената роля, която образованието и грижите в ранна детска възраст могат да играят за насърчаване на ученето, благополучието и развитието на всички деца, бе потвърдена и в заключенията на Съвета относно училищното развитие и върховите постижения в областта на преподаването (4), както и в препоръката на Съвета относно ключовите умения за учене през целия живот (5).

                  (3)

                  Както лицата, разработващи политики, така и изследователите отчитат, че децата изграждат основата и капацитета си за учене през целия живот именно в ранна детска възраст (6). Ученето е процес на надграждане; полагането на стабилна основа още в ранна детска възраст е предпоставка за развиването на по-високо ниво на компетенции и за успех в образованието и има съществено значение за здравето и благополучието на децата. Ето защо образованието и грижите в ранна детска възраст трябва да се разглеждат като основата на системите за образование и обучение и да бъдат неразделна част от образователния процес.

                  (4)

                  Участието в образование и грижи в ранна детска възраст е от полза за всички деца и особено за децата в неравностойно положение. То помага да се предотврати появата на пропуски в уменията в ранна детска възраст и представлява важен инструмент за борба с неравенството и бедността в сферата на образованието. Осигуряването на образование и грижи в ранна детска възраст трябва да бъде част от интегриран пакет от политики и мерки, основани на правата на децата, чиято цел е да се подобрят резултатите за децата и да се прекрати порочният кръг на предаване на неравностойното положение между поколенията. Следователно по-доброто предоставяне на такива услуги допринася за изпълнение на ангажиментите, поети в препоръката на Комисията „Инвестициите в децата — изход от порочния кръг на неравностойното положение“ (7) и Препоръката на Съвета от 2013 г. относно ефективни мерки за интегриране на ромите в държавите членки (8).

                  (5)

                  Участието в образование и грижи в ранна детска възраст има множество предимства (9) както за отделните хора, така и за обществото като цяло – от по-добри постижения в училище и по-добра реализация на пазара на труда до по-малко социални и образователни интервенции и по-сплотени и приобщаващи общества. Деца, които са посещавали форми на образование в ранна детска възраст повече от една година, постигат по-високи резултати по език и математика в изследванията на PIRLS (10) и PISA (11). Установено е също, че участието в качествено образование и грижи в ранна детска възраст е важен фактор за предотвратяване на преждевременното напускане на училище (12).

                  (6)

                  Образованието и грижите от най-ранен етап играят съществена роля за това децата да се научат да живеят заедно в разнородни общества. Детските заведения могат да укрепят социалното сближаване и приобщаване по много начини. Те могат да служат като място за среща на семействата. Могат също да допринесат за развиване на езиковите умения на децата както на езика, който се говори в детското заведение, така и на първия език (13). Чрез развиването на социални и емоционални умения образованието и грижите в ранна детска възраст могат да дадат възможност на децата да се научат как да проявяват съчувствие към другите, както и да се запознаят със своите права и да разберат смисъла на понятия като равенство, толерантност и многообразие.

                  (7)

                  Възвръщаемостта на инвестициите в ранните етапи на образование е най-висока сред всички образователни степени, особено за деца в неравностойно положение (14). Разходите за образование и грижи в ранна детска възраст са своевременни инвестиции в човешки капитал с висока възвращаемост.

                  (8)

                  Наличието и достъпността на висококачествени детски заведения на приемлива цена са и сред ключовите фактори, които дават възможност на жените, а също и на мъжете, които се грижат за малки деца, да участват на пазара на труда. Този факт бе отчетен по време на Европейския съвет в Барселона през 2002 г. и се признава в Европейския пакт за равенство между половете (15), както и в съобщението на Комисията относно равновесието между професионалния и личния живот, прието на 26 април 2017 г. (16). Заетостта на жените допринася пряко за подобряване на социално-икономическото положение на домакинствата и за икономическия растеж.

                  (9)

                  Инвестициите в образование и грижи в ранна детска възраст са добри инвестиции само ако услугите са с високо качество, достъпни, приобщаващи и на приемлива цена. Данните сочат, че само висококачествените услуги за образование и грижи в ранна детска възраст носят ползи, докато услугите с ниско качество имат значително отрицателно влияние върху децата и върху обществото като цяло (17). Съображенията, свързани с качеството, трябва да имат приоритет при разработването на политики и мерки и при провеждането на реформи.

                  (10)

                  Като цяло държавите членки изразходват значително по-малко средства за образование и грижи в ранна детска възраст, отколкото за начално образование. Както става ясно от доклада за оценка на напредъка по изпълнението на целите от Барселона (18), понастоящем местата в заведенията, предлагащи образование и грижи в ранна детска възраст, са недостатъчни, а търсенето надхвърля предлагането в почти всички страни. Недостигът на места, ограниченият достъп и високата цена са една от основните пречки пред ползването на тези услуги (19).

                  (11)

                  В своята резолюция от 14 септември 2017 г. относно нова европейска програма за умения (20) Европейският парламент призовава държавите членки да подобрят качеството и да разширят достъпа до образование и грижи в ранна детска възраст, да преодолеят липсата на достатъчна инфраструктура, която да предлага качествени и достъпни грижи за деца за всички равнища на доходи, както и да разгледат възможността за предоставяне на безплатен достъп за семействата, живеещи в условия на бедност и социално изключване.

                  (12)

                  Услугите за образование и грижи в ранна детска възраст трябва да са насочени към детето; децата учат най-добре в среда, която разчита на участието на децата и интереса им към ученето. Организацията, изборът на дейности и предметите, които ще бъдат изучавани, често се избират във взаимодействие между възпитателите и децата. Детските заведения следва да предлагат безопасна, грижовна и насърчаваща среда и да осигуряват социално, културно и физическо пространство с редица възможности за развитие на потенциала на децата. Предлаганите услуги се организират най-добре, когато се изхожда от разбирането, че образованието и грижите са неделими. Това следва да се основава на разбирането, че детството е ценност само по себе си и че децата следва не само да бъдат подготвени за училище и за зрелостта, но и да бъдат подкрепяни и ценени в ранните години.

                  (13)

                  В един контекст, който се определя от национални, регионални или местни разпоредби, семействата следва да участват във всички аспекти на образованието и грижите за децата си. Семейството е първата и най-важната среда, в която децата растат и се развиват, а родителите и настойниците са тези, които носят отговорност за благосъстоянието, здравето и развитието на всяко дете. Заведенията, предлагащи образование и грижи в ранна детска възраст, осигуряват идеална възможност за установяване на интегриран подход, тъй като създават условия за първи личен контакт с родителите. На родителите, които срещат проблеми, могат да бъдат предложени индивидуални консултации по време на домашни посещения. За да се превърне участието на родителите в реалност, услугите за образование и грижи в ранна детска възраст следва да бъдат разработени в партньорство със семействата и да се основават на доверие и взаимно уважение (21).

                  (14)

                  Участието в образование и грижи в ранна детска възраст може да бъде ефективен инструмент за постигане на равнопоставеност в образованието за деца в неравностойно положение, като някои деца от мигрантски или малцинствени групи (например роми), деца бежанци, деца със специални потребности, включително с увреждания, деца, отглеждани във форми на алтернативни грижи, и бездомни деца, деца, чиито родители са лишени от свобода, както и деца от домакинства, които са изложени на особено голям риск от бедност и социално изключване, например от семействата с един родител или от големи домакинства. Децата бежанци се нуждаят от засилена подкрепа поради уязвимото си положение. Бедността, физическият и емоционалният стрес, травмите и липсващите езикови умения могат да попречат на бъдещите им перспективи за образование и успешната им интеграция в едно ново общество. Участието в образование и грижи в ранна детска възраст може да помогне за смекчаване на тези рискови фактори.

                  (15)

                  Осигуряването на приобщаващо образование и грижи в ранна детска възраст може да допринесе за изпълнение на ангажиментите, поети от държавите членки по силата на конвенциите на ООН за правата на детето и за правата на хората с увреждания, подписани от всички държави членки.

                  (16)

                  Публикуваното през 2014 г. предложение за ключови принципи на рамката за качество (22) бе първото становище на европейски експерти от 25 държави относно качеството на образованието и грижите в ранна детска възраст. Изложените в него позиции се основават на пет измерения: достъп; персонал; учебна програма; наблюдение и оценка; и управление и финансиране. Бяха формулирани общо десет позиции, отнасящи се до повишаването на качеството на образованието и грижите в ранна детска възраст. Документът бе разпространен в много държави от местни заинтересовани страни, ангажирани с инициативи за отстояване на политики, научни изследвания и обучение. В тези страни проектът за рамка изигра ролята на мощен катализатор на промяна, подпомагайки процесите на консултация относно политиката, които послужиха като основа на съществуващите процеси на реформи.

                  (17)

                  И петте измерения на рамката за качество са от съществено значение за гарантиране на висококачествени услуги. Работата на професионалистите в областта на образованието и грижите в ранна детска възраст оказва особено дълготраен ефект върху живота на децата. Въпреки това в много страни тази професия не се смята за престижна и има доста нисък статут (23).

                  (18)

                  За да изпълнят професионалната си роля в подпомагането на децата и техните семейства, работещите в сферата на образованието и грижите в ранна детска възраст трябва да притежават комплексни знания и умения, както и задълбочено разбиране за развитието на детето и познания по педагогика на ранното детство. Професионализацията на персонала е от ключово значение, тъй като по-високото равнище на подготовка несъмнено води до по-качествена услуга, по-високо качество на взаимодействието между персонала и децата, а оттам и до по-добри резултати в развитието на децата (24).

                  (19)

                  Много доставчици на услуги работят с помощници, чиято основна роля е да подпомагат възпитателите, работещи пряко с децата и семействата. Те обикновено притежават по-ниска квалификация от възпитателите и в много държави няма никакви изисквания за тяхната професионална подготовка. Поради това е необходима професионализация на персонала, включително на помощниците (25). Продължаващото професионално развитие е неразделна част от повишаването на компетенциите на помощниците.

                  (20)

                  Една рамка за качество или равностоен документ може да бъде ефективна съставна част от доброто управление в образованието и грижите в ранна детска възраст. По мнение на експерти и според неотдавнашен преглед на политиките (26) държавите, които разработват и прилагат рамки за качество, имат по-всеобхватен и по-последователен подход към реформите. Важно е съответните заинтересовани страни и специалисти да участват в разработването на рамката за качество и да се чувстват ангажирани с нея.

                  (21)

                  Държавите членки са определили критерии и цели за участието на децата в образование и грижи в ранна детска възраст. През 2002 г., Европейският съвет в Барселона определи цели (27) за предоставянето на официални грижи в ранна детска възраст, според които до 2010 г. най-малко 90 % от децата в Съюза между тригодишна възраст и задължителната възраст за започване на училище и най-малко 33 % от децата на възраст под три години следва да имат достъп до такива услуги. Тези цели бяха потвърдени в Европейския пакт за равенство между половете за периода 2011—2020 г. Анализ на напредъка в изпълнението на тези критерии е представен подробно в доклада на Комисията относно целите от Барселона (28). Критерият, залегнал в Стратегическата рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението (29), е 95-процентно участие на децата между четиригодишна възраст и възрастта за започване на начално училище.

                  (22)

                  През последните години държавите членки като цяло са постигнали добър напредък в подобряването на наличието на услуги за образование и грижи в ранна детска възраст. Критерият по „Образование и обучение 2020“ и целта от Барселона за деца под 3-годишна възраст са постигнати. Целта от Барселона за деца от 3-годишна възраст до навършване на задължителната възраст за започване на училище все още не е реализирана въпреки постигнатия напредък от 2011 г. насам. През 2016 г. 86,3 % от децата в тази възрастова група са участвали във форми на образование и грижи в ранна детска възраст. Тези средни стойности обаче крият значителни различия между отделните държави членки, региони и социални групи (30). Необходими са допълнителни усилия, за да се гарантира, че всички деца ще имат достъп до висококачествено образование и грижи в ранна детска възраст от момента, в който родителите решат. По-специално, необходими са конкретни мерки за осигуряване на по-голям достъп за децата в неравностойно положение (31).

                  (23)

                  Целта на настоящата препоръка е да се установи общоевропейско разбиране за качество на образованието и грижите в ранна детска възраст. В нея се набелязват възможните действия, които правителствата могат да разгледат за предприемане в зависимост от конкретните обстоятелства във всяка държава. Препоръката е насочена и към родители, институции и организации, включително социални партньори и организации на гражданското общество, както и изследователи, които полагат усилия за подобряване на сектора.

                  (24)

                  В настоящата препоръка (32) под образование и грижи в ранна детска възраст следва да се разбира всяка регулирана мярка, чрез която се предоставят образование и грижи за деца от раждането до задължителната възраст за започване на начално училище, независимо от обстановката, финансирането, работното време или съдържанието на програмата, като се включват дневните грижи в център или в семейна среда; услугите по предоставяне на грижи, които са субсидирани с публични или частни средства; детската градина и предучилищното образование.

                  (25)

                  Настоящата препоръка е в пълно съответствие с принципите на субсидиарност и на пропорционалност.

            ПРЕПОРЪЧВА НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ:
      В съответствие с националното и европейското законодателство, наличните ресурси и националния контекст и в тясно сътрудничество с всички заинтересовани страни:

                  1.

                  Да подобрят достъпа до висококачествени системи за образование и грижи в ранна детска възраст в съответствие с позициите, изразени в Рамката за качество на образованието и грижите в ранна детска възраст, представена в приложението към настоящата препоръка, и с 11-ия принцип на Европейския стълб на социалните права.

                  2.

                  Да се стремят да гарантират, че услугите за образование и грижи в ранна детска възраст са достъпни, приобщаващи и на приемлива цена. Би могло да се помисли също за:

                              а)

                              подпомагане на развитието на детето по последователен начин, като се започне възможно най-рано чрез използване на услуги за образование и грижи в ранна детска възраст;

                              б)

                              анализ на предлагането и търсенето от страна на семействата с цел по-добро адаптиране на предлагането на услуги за образование и грижи в ранна детска възраст към техните потребности, като се уважава изборът на родителите;

                              в)

                              анализ и преодоляване на пречките, с които семействата може да се сблъскат при достъпа и използването на услуги за образование и грижи в ранна детска възраст, като например разходи, пречки, свързани с бедността, географско местоположение, негъвкаво работно време, пречки, свързани с неадекватни разпоредби за деца със специални потребности, културни и езикови бариери, дискриминация, както и липса на информация;

                              г)

                              установяване на контакт и сътрудничество със семействата, и особено с тези от тях в уязвимо или неравностойно положение, с цел те да бъдат информирани за възможностите и ползите от участието в образование и грижи в ранна детска възраст и, когато е целесъобразно, за наличната подкрепа, да се изгради доверие в предлаганите услуги и да се насърчи участието от ранна възраст;

                              д)

                              предприемане на мерки, с които да се гарантира, че всички семейства, които искат да се възползват от услугите за образование и грижи в ранна детска възраст, имат достъп до образование и грижи в ранна детска възраст на приемлива цена и с високо качество, като в идеалния случай се работи с управленските структури на съответното ниво за гарантиране на правото на висококачествено образование и грижи в ранна детска възраст;

                              е)

                              осигуряване на приобщаващи услуги за образование и грижи в ранна детска възраст за всички деца, включително за деца с различен произход и специални образователни потребности, включително увреждания, избягване на сегрегацията и стимулиране на тяхното участие, независимо от ситуацията на техните родители или на лицата, които се грижат за тях, на пазара на труда;

                              ж)

                              подпомагане на всички деца в усвояването на езика, на който се осъществява образованието, като същевременно се взема предвид и се зачита първият им език;

                              з)

                              засилване на превантивните действия, ранно откриване на трудностите и адекватни разпоредби за децата със специални потребности и техните семейства, с участието на всички съответни фактори, например образователни, социални или здравни служби, както и родители.

                  3.

                  Да подкрепят професионализацията на персонала, зает в сферата на образованието и грижите в ранна детска възраст, включително ръководните кадри. В зависимост от съществуващото равнище на професионална квалификация и условията на труд успешните усилия могат да включват:

                              а)

                              издигане на професионалния авторитет на лицата, заети в сферата на образованието и грижите в ранна детска възраст, чрез установяване на високи професионални стандарти, предлагане на атрактивен професионален статут и перспективи за кариерно развитие на възпитателите, предоставящи образование и грижи в ранна детска възраст, със стремеж за постигане на по-добър баланс между мъжете и жените и създаване на възможности за професионализация на персонала с ниска квалификация или без квалификация, както и специфични възможности за квалификация на помощниците;

                              б)

                              подобряване на първоначалното образование и продължаващото професионално развитие при отчитане в пълна степен на потребностите на децата, свързани с тяхното благосъстояние, учене и развитие, на съответните тенденции в развитието на обществото, равенството между половете, както и при пълно разбиране на правата на детето;

                              в)

                              осигуряване на време на персонала за професионални дейности като обмисляне, планиране, работа с родителите и сътрудничество с други професионалисти и колеги;

                              г)

                              целенасочено развитие на компетенции у персонала за удовлетворяване на индивидуалните нужди на деца с различен произход и със специални образователни потребности, включително увреждания, и подготовка на персонала за работа с разнородни групи.

                  4.

                  Да засилят развитието на учебните програми в ранна детска възраст, за да се следват интересите на децата, да се насърчава тяхното благосъстояние и да се посрещат уникалните потребности и потенциал на всяко отделно дете, включително децата със специални потребности или децата в уязвимо или неравностойно положение. Подходите в подкрепа на комплексното учене и развитието на децата могат да включват:

                              а)

                              гарантиране на балансирано развитие на социалните и емоционалните компетенции, и когнитивното развитие, при отчитане на значението на играта, контакта с природата, ролята на музиката, изкуството и физическата активност;

                              б)

                              насърчаване на участието, инициативата, автономността, решаването на проблеми и творчеството и насърчаване на нагласи към ученето, свързани с разсъждаването, изследването и взаимодействието;

                              в)

                              насърчаване на съпричастност, състрадание, взаимно уважение, както и на разбиране на понятия като равенство и многообразие;

                              г)

                              създаване на възможности за ранно езиково обучение и учене чрез игрови дейности; и

                              д)

                              обмисляне, когато е възможно, на съобразени с нуждите многоезични програми в ранна детска възраст, при които се вземат предвид и специфичните нужди на деца, които са с два/няколко езика;

                              е)

                              предоставяне на насоки на доставчиците на услуги относно подходящото за възрастта използване на цифрови приложения и нови технологии;

                              ж)

                              насърчаване на по-нататъшната интеграция на образованието и грижите в ранна детска възраст в образователния процес и стимулиране на сътрудничество между лицата, заети в образованието и грижите в ранна детска възраст и работещите в началното училище, родителите и консултантските служби, за да се осигури плавен преход на децата към началното образование;

                              з)

                              насърчаване на образователна среда, която да е приобщаваща, демократична и основана на участието и да обхваща и интегрира гласа на всички деца.

                  5.

                  Да насърчат прозрачно и последователно наблюдение и оценка на услугите за образование и грижи в ранна детска възраст на подходящите нива с оглед на разработването и прилагането на политики. Ефективните подходи биха могли да включват:

                              а)

                              използване на инструменти за самооценка, въпросници и насоки за наблюдение като част от управлението на качеството на системно равнище и в рамките на всяко детско заведение;

                              б)

                              прилагане на адекватни и подходящи за възрастта методи за насърчаване на участието на децата, вслушване в тяхното мнение, тревоги и идеи и отчитане на техните интереси в процеса на оценяване;

                              в)

                              прилагане на съществуващи инструменти за подобряване на степента на приобщаване в образованието и грижите в ранна детска възраст, като Инструмента за самоанализ на средата за приобщаващо образование в ранна детска възраст, разработен от Европейската агенция за специални образователни потребности и приобщаващо образование.

                  6.

                  Да се стремят да осигурят адекватно финансиране и подходяща правна рамка за предоставянето на услуги за образование и грижи в ранна детска възраст. Би могло да се помисли също за:

                              а)

                              увеличаване на инвестициите в образование и грижи в ранна детска възраст с акцент върху по-голямото предлагане, качеството и финансовата достъпност, включително чрез използване по целесъобразност на възможностите за финансиране, предлагани от европейските структурни и инвестиционни фондове;

                              б)

                              създаване и поддържане на адаптирани национални или регионални рамки за качество;

                              в)

                              насърчаване на по-добро сътрудничество между службите или по-нататъшната им интеграция за семейства и деца, най-вече със социалните и здравните служби, както и с училищата, на национално, регионално и местно равнище;

                              г)

                              въвеждане на твърди политики за закрила на детето/опазване на здравето на детето в системата за образование и грижи в ранна детска възраст, за да се помогне за защитата на децата от всякакви форми на насилие;

                              д)

                              разработване на система, която се стреми към:

                                          (1)

                                          силна култура на диалог и размисъл, като насърчава непрекъснатия процес на развитие и учене между участниците на всички равнища;

                                          (2)

                                          високо качество на инфраструктурите за образование и грижи в ранна детска възраст и подходящо географско разпределение по отношение на жизнената среда на децата.

                  7.

                  Да докладват посредством действащите рамки и инструменти за натрупания опит и напредъка по отношение на достъпа до системите за образование и грижи в ранна детска възраст и тяхното качество.

            ПРИВЕТСТВА НАМЕРЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА:

                  8.

                  Да улесни обмена на опит и добри практики между държавите членки в контекста на стратегическата рамка за сътрудничество в областта на образованието и обучението и на последващи схеми, както и в рамките на Комитета за социална закрила.

                  9.

                  Да подкрепи сътрудничеството между държавите членки въз основа на техните нужди чрез организиране на партньорски обучения и консултации.

                  10.

                  Да подкрепи сътрудничеството с мрежата на ОИСР за образование и грижи в ранна детска възраст, за да се улесни разпространението на резултатите и да се избегне дублирането.

                  11.

                  Да подкрепи разработването на висококачествени приобщаващи услуги за образование и грижи в ранна детска възраст чрез предоставяне на финансиране от Съюза, особено в рамките на програмата „Еразъм +“ и, когато е целесъобразно, на европейските структурни и инвестиционни фондове, включително Interreg, без да се засягат преговорите за следващата многогодишна финансова рамка.

                  12.

                  Да предложи актуализиран европейски критерий или цел относно образованието и грижите в ранна детска възраст, насочени към предоставянето на услуги, които да отговарят на критерия от стратегическата рамка „Образование и обучение 2020“ и целите от Барселона след преразглеждането им след консултации с държавите членки. Това предложение за критерий, заедно с други предложени европейски критерии за образование и обучение, следва да бъде предмет на обсъждане и решение от Съвета в контекста на създаването на новата стратегическа рамка в областта на образованието и обучението след 2020 г.

                  13.

                  Да докладва на Съвета за действията, предприети за изпълнението на препоръката, в съответствие с реда и условията за докладване на действащите рамки и инструменти.

         Съставено в Брюксел на 22 май 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            C. B. MATEI

         (1)  Док. 13129/17.

         (2)  ОВ C 326, 26.10.2012 г., стр. 391.

         (3)  COM(2017) 673 final.

         (4)  OВ C 421, 8.12.2017 г., стр. 2.

         (5)  ОВ C 189, 4.6.2018 г., стр. 1.

         (6)  Под ранна детска възраст обикновено се разбира възрастта от раждането до навършването на 6 години, което отговаря на нулева образователна степен съгласно Международната стандартна класификация на образованието (ISCED 0).

         (7)  ОВ L 59, 2.3.2013 г., стр. 5.

         (8)  ОВ C 378, 24.12.2013 г., стр. 1.

         (9)  Benefits of early childhood education and care and the conditions for obtaining them, Report of the European Expert Network on Economics of Education (EENEE) [Ползите от образованието и грижите в ранна детска възраст и условията за тяхното получаване, Доклад на Европейската експертна мрежа по икономика на образованието].

         (10)  The Progress in International Reading Literacy Study (PIRLS) [Международно проучване за напредъка на учениците в четенето (PIRLS)].

         (11)  The Programme for International Student Assessment (PISA), OECD (2016) [Програма за международно оценяване на учениците (PISA), ОИСР (2016 г.), Поглед към образованието].

         (12)  European Commission (2014), Study on the effective use of early childhood education and care in preventing early school leaving. [Европейска комисия (2014 г.), Проучване на ефективното използване на образованието и грижите в ранна детска възраст за предотвратяване на преждевременното напускане на училище.]

         (13)  Първи език: език (езици), придобит(и) в ранното детство (на възраст до около две – три години), чрез който (които) човекът първоначално е усвоил способността да борави с език. Този термин се предпочита пред термина „майчин език“, който често е неточен, тъй като първият език не е непременно само майчиният.

         (14)  The Economics of Human Development and Social Mobility [Икономиката на човешкото развитие и социалната мобилност]. Annual Reviews of Economics, Vol.6 (2014), 689—733.

         (15)  ОВ C 155, 25.5.2011 г., стр. 10.

         (16)  COM(2017) 252 final.

         (17)  A Review of Research on the Effects of Early Childhood Education and Care on Child Development. CARE Project Report (2015) [Преглед на изследванията за ефекта от образованието и грижите в ранна детска възраст върху развитието на децата. Доклад по проекта CARE (2015 г.)],

         (18)  COM(2018) 273 final.

         (19)  OECD (2017), Starting Strong 2017: Key OECD Indicators on Early Childhood Education and Care [ОИСР (2017 г.), Силно начало 2017 г.: Основни индикатори на ОИСР за образованието и грижите в ранна възраст], Eurofound (2015) Early childhood care: Accessibility and quality of services [Европейска фондация за подобряване на условията на живот и труд (Eurofound) (2015 г.), Грижи в ранна детска възраст: достъпност и качество на услугите],

         (20)  P8_TA(2017)0360.

         (21)  A Children in Europe policy paper (2008), Young children and their services: developing a European approach [Документ за политиката „Деца в Европа“ (2008 г.), Малките деца и услугите за тях: разработване на европейски подход].

         (22)  Предложение за ключови принципи на рамката за качество на образованието и грижите в ранна детска възраст (2014 г.) — доклад на работната група по въпросите на образованието и грижите в ранна детска възраст под егидата на Европейската комисия.

         (23)  Eurofound (2015 г.) „Грижи в ранна детска възраст: условия на труд, обучение и качество на услугите — систематичен преглед“.

         (24)  European Commission (2011), CoRe: Competence Requirements in Early Childhood Education and Care [Европейска комисия (2011 г.): Изисквания за компетентност в образованието и грижите в ранна детска възраст].

         (25)  Professionalisation of Childcare Assistants in Early Childhood Education and Care (ECEC): Pathways towards Qualification’, NESET II report (2016) [Професионализация на помощниците, предоставящи грижи за деца в заведения за образование и грижи в ранна детска възраст (ОГРДВ), доклад на Мрежата от експерти, работещи по социалните измерения на образованието и обучението NESET II (2016 г.)].

         (26)  The current state of national ECEC quality frameworks, or equivalent strategic policy documents, governing ECEC quality in EU Member States [Настоящо състояние на националните рамки за качество на ОГРДВ или равностойни стратегически документи на политиката, регулиращи качеството на ОГРДВ в държавите — членки на ЕС], NESET II Report 4/2017 [Доклад 4/2017 на Мрежата от експерти, работещи по социалните измерения на образованието и обучението NESET II].

         (27)  SN 100/1/02 REV 1.

         (28)  COM(2018) 273 final.

         (29)  ОВ C 417, 15.12.2015 г., стр. 25.

         (30)  COM(2018) 273 final.

         (31)  Европейска комисия (2017 г.), Обзор на образованието и обучението.

         (32)  ISCED 0.1 и ISCED 0.2.

         ПРИЛОЖЕНИЕ

            „Децата имат право на достъпно образование и грижи в ранна детска възраст с добро качество.“

            Европейски стълб на социалните права

         Ученето и образованието започват от раждането и първите години от живота на децата са най-определящи, тъй като поставят основите за тяхното по-нататъшно развитие. С тази рамка за качество се установяват ключови принципи и европейски подход към висококачествени системи за образование и грижи в ранна детска възраст, основани на добри практики в държавите — членки на ЕС, и на най-съвременните научни изследвания. Рамката съдържа десет позиции относно качеството, които са структурирани в пет по-широки области, свързани с качеството: достъп, персонал, учебна програма, мониторинг и оценка, както и управление и финансиране. В десетте позиции относно качеството са описани основните характеристики на висококачествените услуги така, както са установени в практиката. Рамката за качество е инструмент за управление, чиято цел е да даде насоки за разработването и поддържането на системи за образование и грижи в ранна детска възраст.
         Основната цел на рамката е да опише система, която може да осигури висококачествено образование и грижи в ранна детска възраст за всички деца, както и нейното разработване; тя се основава на следните принципи:

                     —

                     висококачествените услуги са от решаващо значение за насърчаване на развитието и ученето на децата и за повишаване на техните образователни възможности в дългосрочен план;

                     —

                     участието на родителите като партньори в предоставянето на такива услуги е от съществено значение — семейството е най-важната среда, в която децата растат и се развиват, а родителите (и настойниците) са тези, които носят отговорност за благосъстоянието, здравето и развитието на всяко дете;

                     —

                     услугите за образование и грижи в ранна детска възраст трябва да бъдат насочени към децата, да насърчават тяхното активно участие и да отчитат техните виждания.

            РАМКА НА ЕС ЗА КАЧЕСТВО НА ОБРАЗОВАНИЕТО И ГРИЖИТЕ В РАННА ДЕТСКА ВЪЗРАСТ

         ДОСТЪПЪТ до качествени услуги за образование и грижи в ранна детска възраст за всички деца допринася за тяхното здравословно развитие и успеха им в образованието, помага за намаляване на социалното неравенство и смекчава различията в компетенциите между децата с различен социално-икономически произход. Равнопоставеният достъп е от съществено значение и за осигуряването на гъвкави възможности за родителите, особено за жените, да се интегрират (отново) на пазара на труда.

            Позиции относно качеството:

         1.   Услуги, които са налични и достъпни за всички семейства и техните деца.

         Универсалното законно право на образование и грижи в ранна детска възраст осигурява солидна основа за достигането до всяко дете. Данните за населението и проведените проучвания сред родители относно търсенето на места в заведения, предоставящи образование и грижи в ранна детска възраст, могат да послужат като основа за оценяването на по-нататъшните нужди и за адаптирането на капацитета.
         Добре организираното предоставяне на такива услуги може да допринесе за премахване на пречките, които възпрепятстват участието на семействата и децата. Това може да включва адаптиране на таксите за образование и грижи в ранна детска възраст, за да се улесни достъпът и за домакинства с ниски доходи. Изследванията сочат, че гъвкавото работно време на детските заведения и други улеснения могат да предоставят възможности за участие, особено на децата на работещи майки, от семейства с един родител и от малцинствени групи или групи в неравностойно положение.
         Равномерното разпределение на детските заведения в градските и селските райони, в по-заможните и бедните квартали и области може да увеличи достъпа за социалните групи в неравностойно положение. Данните показват, че наличието на детски заведения с високо качество и на достъпна цена в кварталите, в които живеят бедни семейства, малцинства или семейства с мигрантски или бежански произход, оказва най-голямо въздействие върху постигането на равнопоставеност и социално приобщаване.
         2.   Услуги, които насърчават участието, засилват социалното приобщаване и приветстват многообразието.

         Заведенията, предоставящи образование и грижи в ранна детска възраст, могат активно да насърчават участието, като включват родителите, семействата и лицата, които се грижат за децата, в процесите на вземане на решения (например чрез родителски комитети). Целенасочените инициативи за установяване на контакт със семействата, особено със семействата с един родител и със семействата в неравностойно положение или с малцинствен или мигрантски произход, дават възможност на родителите да споделят своите нужди, а на детските заведения — да ги вземат предвид при адаптиране на услугите към изискванията на местните общности.
         Би могло също да се насърчи наемането на персонал от маргинализирани групи, мигрантски общности или малцинства, тъй като е доказано, че е от полза съставът на персонала в заведенията, предоставящи образование и грижи в ранна детска възраст, да отразява многообразието на общността.
         Създаването на доброжелателна среда, в която езикът, културата и произходът на децата се ценят, допринася за развитието на чувството им за принадлежност. Чрез подходящо постоянно професионално развитие персоналът също се подготвя за добронамерено отношение и подкрепа на двуезичните деца.
         Заведенията, предлагащи образование и грижи в ранна детска възраст, могат да разработят добри практики за работа със семействата, които да улеснят плавния преход от домашната среда към детското заведение и да насърчат активното участие на родителите чрез организиране на конкретни инициативи.
         ПЕРСОНАЛЪТ е най-важният фактор за благосъстоянието, ученето и развитието на децата. Именно затова условията на труд и професионалното развитие на персонала се разглеждат като основни компоненти на качеството.

            Позиции относно качеството:

         3.   Добре квалифициран персонал, който преминава първоначално и постоянно обучение, позволяващо му да изпълнява своята професионална роля.

         Ефективните системи за образование и грижи в ранна детска възраст предвиждат мерки за повишаване на професионалния статут на персонала, който широко се признава като един от ключовите фактори за качество, чрез повишаване на равнището на квалификация, осигуряване на привлекателен професионален статут и гъвкави перспективи за кариерно развитие и алтернативни възможности за помощник-възпитателите. Това може да бъде подкрепено чрез усилия за изграждането на педагогически персонал от висококвалифицирани професионалисти, притежаващи пълна професионална квалификация и специализация в областта на образованието в ранна детска възраст, в допълнение към помощния персонал.
         Съвременните програми за първоначално образование са създадени заедно с практикуващи специалисти и осигуряват добър баланс между теорията и практиката. Предимство е също образователните програми да подготвят персонала за работа в екип и за развиване на аналитичните способности. За успеха на такива програми би могло да е от полза също персоналът да усвои умения за работа с многообразни групи в езиково и културно отношение, с деца от малцинствен или мигрантски произход или от семейства с ниски доходи.
         Персонал, който е добре подготвен да следва потребностите на развитието, интересите и потенциала на малките деца и е способен да идентифицира евентуални проблеми, свързани с развитието и ученето, може по-активно да подпомага детското развитие и учене. Системните, специално разработени и постоянни възможности за професионално развитие са от полза за всички членове на екипа, включително за помощник-възпитателите и за помощния персонал.
         Що се отнася до необходимите познания в областта на детското развитие и психология, подготовката на персонала следва, в съответствие с различните структури на обучение в държавите членки, да включва познаване на системите за закрила на детето и по-общо на правата на детето.
         4.   Благоприятни условия на труд, включително професионално ръководство, което създава възможности за наблюдение, размисъл, планиране, работа в екип и сътрудничество с родителите.

         Системите за образование и грижи в ранна детска възраст, в които се полагат целенасочени усилия за по-добри условия на труд, включително по-адекватно заплащане, могат да направят работата в областта на образованието и грижите в ранна детска възраст по-привлекателна за по-висококвалифициран персонал, който търси подходящи възможности за кариерно развитие.
         Съотношението между възрастни и деца и числеността на групите са най-уместни, когато са определени въз основа на възрастта на децата и състава на групите, тъй като по-малките деца изискват повече внимание и грижи.
         Професионалните общности за обмен на знания, когато такива съществуват в рамките на едно и също детско заведение или обхващат няколко заведения, безспорно имат положителен ефект, тъй като позволяват да се отдели време и да се създадат условия за обмен на практики и съвместна работа между колеги.
         Наставничеството и наблюдението на новоназначени кадри в периода на въвеждането им в работата могат да им помогнат по-бързо да поемат професионалните си задължения.
         УЧЕБНАТА ПРОГРАМА е мощно средство за подобряване на благосъстоянието, развитието и ученето на децата. В една широка педагогическа рамка се определят принципите за насърчаване на детското развитие и учене чрез практики в областта на образованието и грижите, които отговарят на интересите, потребностите и потенциала на децата.

            Позиции относно качеството:

         5.   Учебна програма, основана на педагогически цели, ценности и подходи, които дават възможност на децата да разгърнат пълния си потенциал в съответствие със своето социално, емоционално, когнитивно и физическо развитие и с оглед на тяхното благополучие.

         Педагогическите подходи, ориентирани към децата, могат по-ефективно да подпомогнат цялостното им развитие, да подкрепят усвояването на стратегии за учене и да насърчат когнитивното и некогнитивното им развитие чрез по-систематично използване на игрови методи, учене от опит и социални взаимодействия.
         Съществуват солидни доказателства, че наличието на ясно разписана учебна програма е предимство, тъй като тя може да осигури съгласувана рамка за грижи, образование и социализация като неразделна част от образованието и грижите в ранна детска възраст. В идеалния случай една такава рамка определя педагогически цели, като позволява на възпитателите да персонализират своя подход според индивидуалните потребности на децата, и може да даде насоки за изграждането на висококачествена учебна среда. В нея се обръща необходимото внимание на използването на книги и други печатни материали, за да се подпомогне развитието на грамотността на децата.
         Една ефективна учебна програма, която насърчава многообразието, равенството и езиковите умения, допринася за интеграцията на мигрантите и бежанците. Тя може да подпомогне развитието както на майчиния език, така и на езика, на който се осъществява образованието.
         6.   Учебна програма, която изисква персоналът да работи съвместно с децата, колегите и родителите и да анализира собствената си практика.

         Учебната програма може да помогне за по-доброто участие на родителите, заинтересованите страни и персонала и да гарантира, че учебният процес съответства по-адекватно на потребностите, интересите и потенциала на децата.
         В учебната програма могат да бъдат определени ролите и процесите за редовното сътрудничество на персонала с родителите, както и с колеги в други институции, предлагащи услуги за деца (в областта на здравеопазването, социалните грижи и образованието).
         Когато е възможно, в учебната програма могат да бъдат включени и насоки за взаимодействието между персонала на детското заведение и училищния персонал при прехода на децата към начално училище и/или предучилищна подготовка.
         НАБЛЮДЕНИЕТО И ОЦЕНКАТА подпомагат качеството. Тези процеси могат да бъдат важен елемент от подобряването на качеството в системите за образование в ранна детска възраст, тъй като дават възможност да се откроят силните и слабите страни. Те могат да бъдат от полза също за заинтересованите страни и лицата, разработващи политики, които предприемат инициативи в отговор на потребностите на децата, родителите и местните общности.

            Позиции относно качеството:

         7.   Наблюдението и оценката позволяват да се събере информация на съответното местно, регионално и/или национално равнище, въз основа на която да се планира по-нататъшното повишаване на качеството на политиките и практиките.

         Прозрачната информация за предоставяните услуги, за персонала на детските заведения или за прилагането на учебните програми на съответното национално, регионално и местно равнище може да допринесе за повишаване на качеството.
         Редовната обратна информация може да улесни процеса на оценка на политиките, включително като създаде условия за анализ на усвояването на публични средства и на това кои мерки са ефективни и в какъв контекст.
         За да могат да определят нуждите от обучение на персонала и да вземат правилните решения за това как най-добре може да се повиши качеството на услугата и професионалното развитие, ръководителите в областта на образованието в ранна детска възраст е добре да събират съответните данни навреме.
         8.   Наблюдение и оценка, които са във висшия интерес на детето.

         За да се защитят правата на детето, в системата за образование и грижи в ранна детска възраст следва бъдат въведени строги политики за закрила/опазване на децата, които да ги предпазват от всякакви форми на насилие. Ефективните политики за закрила на детето обхващат четири широки области: (1) политика, (2) човешки ресурси, (3) процедури и (4) отчетност. Повече информация за тези области можете да намерите в публикацията „Child safeguarding standards and how to implement them“ [„Стандарти за закрила на детето и как да се прилагат“], издадена от организацията за опазване на децата „Keeping Children Safe“.
         Процесите на наблюдение и оценка могат да стимулират активното ангажиране и сътрудничество между всички заинтересовани страни. Всеки, загрижен за развитието на качеството, може да допринесе за подобряване на практиките за наблюдение и оценка и да се възползва от тях.
         Наличните данни показват, че комбинацията от методи за наблюдение (например преглед, документиране, описателна оценка на компетенциите и ученето на децата) може да предостави полезна информация и да представи опита и развитието на децата, а също и да подпомогне плавния преход към началното училище.
         Могат да бъдат създадени инструменти за наблюдение и процедури за оценка, предполагащи участие и от страна на децата, които да позволят на всяко дете да сподели впечатленията си от учебния процес и общуването в детското заведение и мнението му да бъде чуто.
         УПРАВЛЕНИЕТО И ФИНАНСИРАНЕТО са от решаващо значение, за да се създадат условия образованието и грижите в ранна детска възраст да изиграят своята роля за личностното развитие и ученето на децата, за намаляване на различията в постиженията и за насърчаване на социалното сближаване. Качеството е следствие от цялостни и съгласувани публични политики, които свързват образованието и грижите в ранна детска възраст с други услуги, отнасящи се до благосъстоянието на малките деца и техните семейства.

            Позиции относно качеството:

         9.   Заинтересованите страни имат ясно и единно разбиране за своята роля и отговорности и знаят, че от тях се очаква да си сътрудничат с партньорски организации.

         Заведенията, предоставящи образование и грижи в ранна детска възраст, печелят от тясното сътрудничество с всички служби, работещи с деца, включително социални и здравни служби, училища и местни заинтересовани страни. Подобни междуинституционални връзки са доказано по-ефективни, ако се уреждат от съгласувана рамка относно политиката, която да насърчава активно сътрудничеството и дългосрочните инвестиции в местните общности.
         Участието на заинтересованите страни играе решаваща роля за разработването и предлагането на услуги за образование и грижи в ранна детска възраст.
         Интегрирането или координирането на службите, отговарящи за различни разпоредби относно образованието и грижите в ранна детска възраст, може да има положителен ефект върху качеството на системата.
         10.   Законодателството, разпоредбите и/или финансирането подпомагат напредъка към универсален достъп до висококачествено, финансово достъпно образование и грижи в ранна детска възраст и напредъкът към постигането на тази цел се докладва редовно на съответните заинтересовани страни.

         Качеството на предоставяните услуги може да бъде подобрено по-ефективно за всички деца чрез постепенното установяване на универсално право, установено със закон. Това включва насърчаване от ранна възраст на участието в образованието и грижите в ранна детска възраст. Може да е от полза да се направи оценка дали пазарно ориентираните услуги за образование и грижи в ранна детска възраст създават неравнопоставен достъп или водят до по-ниско качество за децата в неравностойно положение и, ако е необходимо, да се планират коригиращи действия.
         Тясната връзка с трудовите, здравните и социалните политики несъмнено би била предимство, тъй като може да допринесе за по-ефективното преразпределение на ресурсите чрез насочване на допълнителни средства към групи и квартали в неравностойно положение.


               9.11.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 378/262

         P7_TA(2014)0216
   Хуманитарен ангажимент на въоръжените неправителствени формирования по отношение на закрилата на децата
   Препоръка на Европейския парламент до Съвета от 12 март 2014 г. относно хуманитарния ангажимент на въоръжени неправителствени формирования за закрила на децата (2014/2012(INI))
   (2017/C 378/32)

      Европейският парламент,

               —

               като взе предвид предложението за препоръка до Съвета от Катрин Грез, Ева Жоли, Исабела Льовин, Юдит Саргентини, Барт Стас и Кийт Тейлър от името на групата Verts/ALE относно хуманитарния ангажимент на въоръжени неправителствени формирования за закрила на децата (B7-0585/2013),

               —

               като взе предвид доклада от 2013 г. на генералния секретар на ООН относно децата и въоръжените конфликти, както и други доклади на съответните участници,

               —

               като взе предвид приетите през 2008 г. насоки на ЕС за децата и въоръжените конфликти, стратегията от 2010 г. за прилагане на насоките на ЕС относно децата и въоръжените конфликти и контролния списък от 2008 г. за интегрирането на закрилата на децата, засегнати от въоръжени конфликти, в операциите на Европейската политика на сигурност и отбрана (ЕПСО),

               —

               като взе предвид заключенията на Съвета от 2008 г. относно „утвърждаването и защитата на правата на детето във външните действия на Европейския съюз — измерение на развитието и хуманитарно измерение“,

               —

               като взе предвид резолюциите си от 19 февруари 2009 г. относно специално място за децата във външните действия на ЕС (1), от 16 януари 2008 г. относно стратегия на ЕС за правата на детето (2), от 3 юли 2003 г. относно трафик на деца и деца войници (3), от 6 юли 2000 г. относно отвличането на деца от Божията армия на съпротивата (4) и от 17 декември 1998 г. относно деца войници (5),

               —

               като взе предвид резолюциите на Организацията на обединените нации относно правата на детето, по-специално Резолюция на Съвета за сигурност на ООН 1612 (2005),

               —

               като взе предвид Факултативния протокол от 2002 г. към Конвенцията за правата на детето относно участието на деца във въоръжен конфликт,

               —

               като взе предвид ангажиментите от Париж за закрила на децата срещу незаконно набиране или използването им от въоръжени сили или въоръжени групировки и Парижките принципи и насоки относно децата, свързани с въоръжени сили или въоръжени групировки, приети на 6 февруари 2007 г.,

               —

               като взе предвид член 121, параграф 3 и член 97 от своя правилник,

               —

               като взе предвид доклада на комисията по развитие (A7-0160/2014),

               A.

               като има предвид, че в повечето съвременни въоръжени конфликти участват едно или повече въоръжени неправителствени формирования, които се борят срещу правителства или други въоръжени групировки, като основните потърпевши от тези войни са цивилното население и преди всичко децата.

               Б.

               като има предвид, че спектърът от тези неправителствени формирования е много широк и обхваща различни идентичности и мотивации, както и различни степени на готовност и способност за съблюдаване на международното хуманитарно право и на други норми на международното право, но всички те трябва да бъдат подложени на контрол в това отношение;

               В.

               като има предвид, че за да се подобри защитата на цивилното население и по-специално на децата, следва да се обърне внимание на всички страни, участващи в конфликта;

               Г.

               като има предвид, че международните хуманитарни норми се прилагат и са обвързващи за всички страни, участващи във въоръжен конфликт;

               Д.

               като има предвид, че въоръжените конфликти имат особено унищожително въздействие върху физическото и психическото развитие на децата и оставят трайни последици за сигурността на хората и устойчивото развитие;

               Е.

               като има предвид, че уставът на Международния наказателен съд инкриминира мобилизирането или зачисляването на деца на възраст под 15 години във въоръжени сили или групировки или използването им за активно участие във военни действия;

               Ж.

               като има предвид, че международното право забранява всякакви форми на сексуално насилие, включително срещу деца, и като има предвид, че проявите на сексуално насилие може да се превърнат във военни престъпления, престъпления срещу човечеството или геноцид;

               З.

               като има предвид, че използването на противопехотни мини е намаляло след приемането на Конвенцията за забрана на противопехотните мини през 1997 г., но все още представлява заплаха за деца, особено при въоръжени конфликти, които не са с международен характер;

               И.

               като има предвид, че международната общност има моралното задължение да се стреми към поемането на ангажименти от страна на всички страни, участващи в конфликти, включително държави и въоръжени неправителствени формирования, с цел закрила на децата;

               Й.

               като има предвид, че демобилизацията, реабилитацията и реинтеграцията на децата войници трябва да бъдат включвани във всички преговори и последващи споразумения за мир, както и да бъдат разглеждани по време на самия конфликт;

               К.

               като има предвид, че успешната демобилизация и реинтеграция на децата войници може да спомогнат за предотвратяване на повтарящи се цикли на насилие;

               1.

               Отправя следните препоръки към комисаря по въпросите на развитието и към заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност:

                           а)

                           да се насърчава подписването от страна на съответните държави и въоръжени неправителствени формирования на планове за действие за закрила на децата във въоръжен конфликт със службата на ООН на специалния представител на генералния секретар по въпросите на децата и въоръжените конфликти, като същевременно се подчертава, че подобен ангажимент не означава, че се подкрепя или признава легитимността на тези групи или на техните дейности;

                           б)

                           да се признават усилията, които полагат ООН и международните и неправителствените организации за убеждаване на въоръжени неправителствени формирования да закрилят децата, като същевременно подчертава отново, че това не означава, че се подкрепя или признава легитимността на дейностите на тези участници;

                           в)

                           да се включи в политическия диалог с трети държави — например в рамките на Споразумението от Котону — целта за предотвратяване и прекратяване на принудителното набиране на деца на възраст под 18 години за участие във въоръжени конфликти, както и за гарантиране на тяхното освобождаване и реинтегриране в обществото,

                           г)

                           да се подчертава нееднократно, че държавите и въоръжените неправителствени формирования са задължени да спазват международното хуманитарно право и международното хуманитарно обичайно право, както и да се оказва подкрепа на усилията им за предприемане на специални мерки за защита на цивилното население, особено на децата, като се припомня, че предприемането на подобни действия съвместно с неправителствените формирования не означава, че се подкрепя или признава легитимността на тези групи или на техните дейности;

                           д)

                           да се припомня, че международното хуманитарно право е законова рамка, която е обвързваща за въоръжените неправителствени групи и че за тази цел служат общият член 3 от Женевската конвенция и Вторият допълнителен протокол от 1977 г., както и много обичайни правила на международното хуманитарно право; да се проучи като важен въпрос дали съществуващите правила на международното хуманитарно право са подходящи по отношение на неправителствените формирования или е необходимо допълнително регулиране;

                           е)

                           да се установи пряко — или непряко, а именно чрез посредничеството на специализирани неправителствени и хуманитарни организации — контакт с въоръжени неправителствени формирования по въпроса за закрилата на момичетата и момчетата, за да се облекчат страданията на децата при въоръжени конфликти, и да се настоява въоръжените неправителствени формирования да подпишат Акта за обвързаност към Женевския призив за закрила на децата от въздействието на въоръжен конфликт;

                           ж)

                           да се подкрепят хуманитарните неправителствени организации, които поддържат диалог с въоръжени неправителствени формирования, с цел да се насърчи зачитането на международните хуманитарни норми във въоръжени конфликти, по-специално защитата на децата, с политически, дипломатически и финансови средства;

                           з)

                           призовава държавите членки да се присъединят към международните усилия за предотвратяване на нападенията срещу училища и на използването им за военни цели от страна на въоръжени формирования, като за целта одобрят приетия в Люсон проект на насоки за защита на училищата и университетите от използването им за военни цели по време на въоръжен конфликт;

               2.

               Възлага на своя председател да предаде настоящите препоръки на комисаря по въпросите на развитието, на заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност, на Комисията, Съвета и Европейската служба за външна дейност.

      (1)  ОВ C 76 E, 25.3.2010 г., стр. 3.

      (2)  ОВ C 41 E, 19.2.2009 г., стр. 24.

      (3)  ОВ C 74 E, 24.3.2004 г., стр. 854.

      (4)  ОВ C 121, 24.4.2001 г., стр. 401.

      (5)  ОВ C 98, 9.4.1999 г., стр. 297.


title: Препоръка на Европейската централна банка от 19 декември 2017 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Central Bank of Cyprus (ЕЦБ/2017/43)

text:
               5.1.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 2/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 19 декември 2017 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Central Bank of Cyprus
   (ЕЦБ/2017/43)
   (2018/C 2/01)
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица е еврото, се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               Мандатът на сегашните външни одитори на Central Bank of Cyprus — KPMG Limited — ще изтече след одита за финансовата 2017 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2018 година.

               (3)

               Central Bank of Cyprus избра PricewaterhouseCoopers Limited за свои външни одитори за финансовите години от 2018 до 2022,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Препоръчва се назначаването на PricewaterhouseCoopers Limited за външни одитори на Central Bank of Cyprus за финансовите години от 2018 до 2022.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 19 декември 2017 година.

            Председател на ЕЦБ

         Mario DRAGHI