title: 2012/417/ЕС: Препоръка на Комисията от 17 юли 2012 година относно достъпа до научна информация и нейното съхранение

text:
               21.7.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 194/39

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 17 юли 2012 година
   относно достъпа до научна информация и нейното съхранение
   (2012/417/ЕС)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Съобщението на Комисията „Европа 2020“ (1) поставя като приоритет икономическия растеж, който се основава на знанието и иновациите.

               (2)

               Целите, които си поставя стратегията „Европа 2020“, са разгледани по-подробно най-вече във водещите инициативи „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ (2) и „Съюз за иновации“ (3). Сред действията, които трябва да бъдат предприети в рамките на „Програмата в областта на цифровите технологии за Европа“, се предвижда широкомащабно разпространение на резултатите от публично финансираните научни изследвания чрез свободен достъп до публикации на научни данни и документи. Инициативата „Съюз за иновации“ е призив за изграждане на рамка на Европейско изследователско пространство, за да бъдат премахнати пречките пред мобилността и трансграничното сътрудничество. Тя предвижда поощряване на свободния достъп до публикации и данни от публично финансирани научни изследвания и превръщането на достъпа до публикациите в основен принцип на проектите, финансирани по рамковите програми за научни изследвания на ЕС.

               (3)

               На 14 февруари 2007 г. Комисията прие съобщение относно научната информация в цифровия век: достъп, разпространение и съхранение (4), придружено от работен документ на службите на Комисията. То дава обща представа за състоянието в Европа на научните публикации и съхранението на научноизследователските резултати, като се разглеждат съответните организационни, правни, технически и финансови въпроси.

               (4)

               През ноември 2007 г. съобщението бе последвано от заключенията на Съвета относно научната информация в цифровия век: достъп, разпространение и съхранение. В заключенията се предлага на Комисията да опита предоставянето на свободен достъп до научните публикации, направени по проектите, финансирани по рамковите програми за научни изследвания на ЕС; те включват и редица действия, които трябва да предприемат държавите членки. В някои области, разгледани в заключенията, е постигнат напредък, но не всички цели са постигнати и държавите членки са постигнали различни степени на напредък. Необходимо е действие на ЕС, за да се използва максимално научноизследователският потенциал на Европа.

               (5)

               Политиките на свободен достъп целят да се предостави безплатен достъп на читателите до рецензираните от независими експерти научни публикации и изследователски данни на възможно най-ранен етап от процеса на разпространение, както и да се осигури възможност за използването и повторното използване на резултатите от научните изследвания. Тези политики следва да се прилагат като се отчете предизвикателството в областта на правата върху интелектуалната собственост.

               (6)

               Политиките за свободен достъп до резултатите от научните изследвания следва да се прилагат за всички публично финансирани научни изследвания. Очаква се тези политики да подобрят условията за извършване на научноизследователски дейности, като се намали дублирането на усилия и се сведе до минимум времето, отделяно за търсене и достъп до информация. Това ще ускори развитието на научния прогрес и ще улесни сътрудничеството в рамките на ЕС и извън него. Тези политики ще отговорят и на нуждите на самата научна общност за по-широк достъп до научна информация.

               (7)

               Създаването на възможност всички обществени кръгове да взаимодействат по време на даден научноизследователски цикъл подобрява качеството, значението, приемливостта и устойчивостта на иновационните резултати чрез интегриране на очакванията, нуждите, интересите и ценностите на обществото. Свободният достъп е основен елемент от политиките на държавите членки за отговорни научни изследвания и иновации, като резултатите от научните изследвания станат достъпни за всички и се улесни ангажираността на обществото.

               (8)

               Предприятията също ще имат полза от по-широк достъп до резултатите от научните изследвания. По-специално малките и средните предприятия ще подобрят способността си за иновационна дейност. Следователно би следвало политиките за достъп до научна информация да подобрят и достъпа до нея на частните дружества.

               (9)

               Интернет промени из основи научноизследователската сфера. Научноизследователските общности например изпробват нови начини за описване, удостоверяване, разпространение и съхранение на научни публикации. Необходимо е политиките за научни изследвания и за финансиране да се адаптират към тази нова среда. Следва на държавите членки да се препоръча да адаптират и доразвиват политиките си за свободния достъп до научни публикации.

               (10)

               Свободният достъп до научноизследователски данни подобрява качеството на данните, намалява необходимостта от дублиране на изследванията, ускорява развитието на научния прогрес и помага в борбата срещу измамите в научната област. В окончателния си доклад „Riding the wave: How Europe can gain from the rising tide of scientific data“ (5) („На гребена на вълната: Как Европа може да използва нарастващия поток от научни данни“) през октомври 2010 г. експертната група на високо равнище по научните данни обърна внимание на ключовото значение на споделянето и съхраняването на надеждни данни, получени по време на научния процес. Действие на политиката по отношение на достъпа до данни е следователно належащо и следва да бъде препоръчано на държавите членки.

               (11)

               Съхраняването на резултатите от научните изследвания е от обществен интерес. По традиция за съхраняването отговарят библиотеките, по-специално националните законни депозитни библиотеки. Обемът на резултатите, получени при изследванията, нараства с невероятна скорост. Необходимо е да са въведени съответните механизми, инфраструктури и софтуер, за да се осъществи дългосрочното съхранение на резултатите от изследванията в цифров вид. Осигуряването на устойчиво финансиране за съхраняване на информацията е от изключително значение, тъй като разходите за грижите за цифрово съдържание са все още сравнително високи. Предвид значението на съхранението за бъдещото използване на резултатите от изследванията, следва на държавите членки да се препоръча създаването на политики в тази област или подобряването на съществуващите такива.

               (12)

               Политиките, които трябва да разработят държавите членки, следва да бъдат определени на национално или на по-ниско равнище в зависимост от конституционните системи и разпределението на отговорността при определянето на политиките в областта на научноизследователската дейност.

               (13)

               Наличието на стабилни електронни инфраструктури в основата на системата за научна информация ще подобри достъпа до научна информация и нейното дългосрочно съхраняване. Това може да даде тласък на сътрудничеството при изследванията. Съгласно Съобщение на Комисията „ИКТ — инфраструктури за електронна наука“ (6) електронните инфраструктури са „среда, в която ресурси за научни изследвания (хардуер, софтуер и съдържание) лесно могат да бъдат споделени и достъпни, винаги когато това е необходимо за подпомагане на по-добри и по-ефективни научни изследвания“. Съответно следва да бъдат препоръчани по-нататъшното развитие на тези инфраструктури и тяхната взаимосвързаност на европейско равнище.

               (14)

               Постигането на свободен достъп е световен стремеж; това доказват и „Revised strategy on UNESCO’s contribution to the promotion of open access to scientific information and research“ (7) („Ревизирана стратегия на приноса на ЮНЕСКО за насърчаване на свободния достъп до научна информация и изследвания“), както и „OECD Declaration on Access to Research Data from Public Funding“ (8) („Декларация на ОИСР относно достъпа до данни от публично финансирани изследвания“). Би следвало държавите членки да са част от този световен стремеж и да дадат пример като способстват за по-добра, свободно достъпна научноизследователска среда, основаваща се на сътрудничество и взаимодействие.

               (15)

               Предвид преходния етап на издателския сектор, заинтересованите лица трябва да се обединят в процеса на прехода и да търсят устойчиви решения по отношение на научните публикации.

               (16)

               На 12 декември 2011 г. Комисията прие пакет от мерки, включващ съобщение относно свободния достъп до данни, предложение за директива за изменение на Директива 2003/98/ЕO на Европейския парламент и на Съвета от 17 ноември 2003 година относно повторната употреба на информацията в обществения сектор (9) и нови правила на Комисията по отношение на документите, които съхранява. Пакетът представлява стратегията на Комисията относно свободния достъп до данни, представена в единна съгласувана рамка, съдържаща мерки, една от които е настоящата препоръка.

               (17)

               Настоящата препоръка се придружава от съобщение, в което Комисията определя своята политика и представата си за свободен достъп до резултатите от научноизследователската дейност. В него са посочени мерките, които ще предприеме Комисията в качеството си на институция, която финансира научни изследвания от бюджета на Съюза.

               (18)

               Наред с настоящата препоръка и придружаващото я съобщение Комисията приема и Съобщение „Засилено партньорство в рамките на Европейското научноизследователско пространство за отлични постижения и растеж“, в което са посочени основните приоритети за изграждане на Европейското научноизследователско пространство, един от които е оптимизирането на движението и трансфера на научното знание и на достъпа до него,

         ПРЕПОРЪЧВА НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ:

      Свободен достъп до научни публикации

               1.

               Да определят ясни политики за разпространение на научни публикации, резултат от публично финансирани научни изследвания, както и за свободен достъп до тях. Тези политики трябва да предвиждат:

                           —

                           конкретни цели и показатели за измерване на напредъка;

                           —

                           планове за прилагане, в това число и разпределяне на отговорностите;

                           —

                           свързано с тях финансово планиране.

                     Да гарантират, че в резултат на тези политики:

                           —

                           ще бъде осигурен свободен достъп до публикации, резултат от публично финансирани научни изследвания, в най-кратки срокове, по възможност незабавно и при всички случаи не по-късно от шест месеца след датата на публикацията и дванадесет месеца за обществените и хуманитарните науки;

                           —

                           системите за лицензиране способстват за осигуряването на свободен достъп до научни публикации, резултат от публично финансирани научни изследвания, по балансиран начин, в съответствие с приложимото законодателство по отношение на авторското право и без да ги засягат, и насърчават изследователите да запазят авторските си права, като предоставят лицензии на издателите;

                           —

                           академичната система за професионално развитие подкрепя и възнаграждава изследователите, които участват в система за споделяне на резултатите от техните изследвания, по-специално като осигуряват свободен достъп до своите публикации, разработват, подкрепят и използват нови, алтернативни модели за оценка на професионалното развитие, критерии и показатели;

                           —

                           прозрачността се подобрява, по-специално като се информира широката общественост относно споразуменията между обществени институции или групи от обществени институции и издатели за доставка на научна информация. Следва да бъдат включени т.н. „големи сделки“, т.е. пакети от абонаменти за списания на хартиен носител и в електронен формат, предлагани на по-ниска цена;

                           —

                           малките и средните предприятия, както и независимите изследователи имат възможно най-широк и най-евтин достъп до научни публикации, получени в резултат на публично финансирани научни изследвания.

               2.

               Да гарантират, че институциите за финансиране на научните изследвания, които отговарят за управлението на финансирането на научните изследвания, и академичните институции, които получават публично финансиране, прилагат политиките като:

                           —

                           определят мерки на институционално равнище за разпространение на научни публикации и за свободен достъп до тях; изготвят планове за изпълнение на равнището на тези финансиращи институции;

                           —

                           предоставят необходимото финансиране за разпространение (включително свободен достъп) чрез различни канали, включително чрез цифрови електронни инфраструктури, когато е необходимо, както и нови и експериментални методи на комуникация в академичните среди;

                           —

                           коригират системата за назначаване и оценка на професионалното развитие за изследователите и системата за оценка при отпускането на средства на изследователи така, че тези, които участват в система за споделяне на резултатите от своите изследвания, да бъдат възнаградени. Подобрените системи следва да вземат предвид резултатите от изследванията, предоставени за свободен достъп, и да разработват, подкрепят и използват нови, алтернативни модели за оценка на професионалното развитие, критерии и показатели;

                           —

                           предоставят насоки на изследователите за това как да работят съобразно политиките за свободен достъп, и по-специално как да управляват своите права за интелектуална собственост, така че да се осигури свободен достъп до техните публикации;

                           —

                           водят съвместни преговори с издателите, за да получат най-изгодни условия за достъп до публикации, включително използването и повторното им използване;

                           —

                           осигуряват условия резултатите от публично финансирани научни изследвания да се идентифицират лесно с подходящите технически средства, включително чрез метаданни, свързани с електронните версии на резултатите от научните изследвания.

      Свободен достъп до научноизследователски данни

               3.

               Да определят ясни политики за разпространение на научни данни, резултат от публично финансирани научни изследвания, както и за свободен достъп до тях. Тези политики трябва да предвиждат:

                           —

                           конкретни цели и показатели за измерване на напредъка;

                           —

                           планове за прилагане, в това число и разпределяне на отговорностите (включително съответното лицензиране);

                           —

                           свързано с тях финансово планиране.

                     Да гарантират, че в резултат на тези политики:

                           —

                           научноизследователски данни, резултат от публично финансирани научни изследвания, ще станат публично достояние и ще могат да бъдат използвани и повторно използвани чрез цифрови електронни структури. Надлежно се вземат предвид всички проблеми, по-специално тези, свързани със закрилата на личните данни, търговската тайна, националната сигурност, законните търговски интереси и правата на интелектуална собственост. Всички данни, ноу-хау и/или информация, независимо от естеството им и от формата, под която се представят, които се държат от частни субекти в рамките на съвместно публично-частно партньорство преди изследователската дейност и са идентифицирани като такива, не попадат в обхвата на това задължение;

                           —

                           наборите от данни са създадени така, че да могат да бъдат лесно идентифицирани и свързани с други набори от данни и публикации посредством съответните механизми, и се предоставя допълнителна информация, която да позволи тяхното правилно оценяване и използване;

                           —

                           институциите, които отговарят за управлението на публичното финансиране на научните изследвания, и академичните институции, които получават публично финансиране, съдействат за изпълнение на националната политика като установяват механизми, които предоставят възможност за споделянето на научноизследователски данни и за неговото възнаграждение;

                           —

                           насърчават се и/или се въвеждат програми за високи степени на обучение на специалисти с нови професионални профили в областта на технологиите за обработка на данни.

      Съхранение и повторно използване на научна информация

               4.

               Подобряване на съхраняването на научна информация посредством:

                           —

                           определяне и прилагане на политики, в това число и разпределяне на отговорностите за съхраняването на научната информация наред със свързаното с тях финансово планиране, с цел да се осигури поддържането и дългосрочното съхранение на резултатите от изследванията (данните от първоначалното изследване и всички останали резултати, включително публикациите);

                           —

                           гарантиране на внедряването на ефективна система за депозиране за електронна научна информация, която обхваща първично цифрови публикации, и където е целесъобразно — съответните набори от данни;

                           —

                           запазване на хардуера и софтуера, необходими, за да може информацията да се чете и в бъдеще, или системно прехвърляне на информацията върху нови софтуерни и хардуерни среди;

                           —

                           създаване на условия за заинтересованите лица да предлагат услуги с добавена стойност въз основа на повторното използване на научната информация.

      Електронни инфраструктури

               5.

               По-нататъшно развитие на електронни инфраструктури като основа на системата за разпространение на научна информация като:

                           —

                           се поддържат инфраструктури за научни данни с цел разпространение на знания; научноизследователските институции и финансиращите организации да обхванат всички етапи на жизнения цикъл на данните. Тези етапи следва да включват придобиване, поддържане, метаданни, произход, постоянни идентификатори, разрешаване, удостоверяване и цялостност на данните. Необходимо е да се разработят методи, които да предоставят общ начин на представяне и боравене с открити данни в различните дисциплини, за да се намали „кривата на научаването“, необходима за достигане на ефективност;

                           —

                           се подкрепя развитието и обучението на нови групи от научни експерти в областта на информатиката за интензивно използване на данни, в това число специалисти, технически сътрудници и мениджъри на данни;

                           —

                           използване на съществуващите ресурси и надграждане над тях с цел икономическа ефективност и иновации в сферата на инструментите за анализ, визуализацията, средства в подкрепа на вземането на решения, модели и инструменти за моделиране, симулации, нови алгоритми и научен софтуер;

                           —

                           подобряване на инфраструктурата за достъп до научна информация на национално равнище и нейното съхранение, както и заделяне на необходимите финансови средства;

                           —

                           осигуряване на качество и надеждност на инфраструктурата, включително чрез използването на механизми за сертифициране на хранилищата;

                           —

                           осигуряване на оперативна съвместимост между електронните инфраструктури на национално и световно равнище.

               6.

               Осигуряване на полезно взаимодействие между националните електронни инфраструктури на европейско и световно равнище като:

                           —

                           се съдейства за оперативна съвместимост между електронните инфраструктури, по-специално по отношение на обмена на научни данни, като се вземе предвид придобитият опит по действащи проекти, инфраструктури и софтуер, разработени на европейско и световно равнище;

                           —

                           се подкрепят транснационалните усилия за сътрудничество, които поощряват използването и развитието на инфраструктура за информационни и комуникационни технологии за висшето образование и научните изследвания.

      Многостранен диалог между заинтересованите страни на национално, европейско и международно равнище

               7.

               Участие в многостранни диалози между заинтересованите страни на национално, европейско и/или международно равнище относно начините за подпомагане на свободния достъп до научна информация и нейното съхранение. Участниците следва да разгледат по-специално:

                           —

                           начини за свързване на публикациите с данните, за които те се отнасят;

                           —

                           начини за подобряване на достъпа и за контролиране на разходите, например чрез съвместни преговори с издателите;

                           —

                           нови научноизследователски показатели и библиометрични методи, които да обхващат не само научните публикации, но и набори от данни и други видове резултати от научноизследователска дейност и постиженията на отделния изследовател;

                           —

                           нови системи и структури за възнаграждение;

                           —

                           поощряване на принципите за свободен достъп и прилагането им на международно равнище, по-специално в рамките на двустранни, многостранни и международни инициативи за сътрудничество.

      Структурна координация на държавите членки на равнището на ЕС и проследяване на изпълнението на препоръката

               8.

               Определяне до края на годината на национално референтно звено, чиито задачи ще бъдат да:

                           —

                           координира мерките, посочени в настоящата препоръка;

                           —

                           да комуникира с Европейската комисия по въпроси, свързани с достъпа до научна информация и нейното съхранение, по-специално по-доброто определяне на общите принципи и стандарти, мерките за изпълнение и новите начини за разпространение и споделяне на научноизследователска информация в Европейското научноизследователско пространство;

                           —

                           да докладва за изпълнението на настоящата препоръка.

      Преглед и докладване

               9.

               Информиране на Комисията в срок от 18 месеца от публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз, а след това — веднъж на всеки две години, за действията, предприети в изпълнение на отделните елементи, предвидени в настоящата препоръка, в съответствие с формалните изисквания, които подлежат на определяне и приемане. На тази основа Комисията ще извършва преглед на напредъка в различните държави членки на ЕС, за да прецени дали е необходимо допълнително действие за постигане на целите, заложени в настоящата препоръка.

      Съставено в Брюксел на 17 юли 2012 година.

            За Комисията

         Neelie KROES

            Заместник-председател

      (1)  СOM(2010)2020 окончателен от 3.3.2010 г., адрес в интернет: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:2020:FIN:BG:PDF.

      (2)  COM(2010) 245 окончателен/2, 26.8.2010 г., адрес в интернет: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0245:FIN:BG:PDF.

      (3)  COM(2010) 546 окончателен, 6.10.2010 г., адрес в интернет: http://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/innovation-union-communication_en.pdf#view=fit&pagemode=none.

      (4)  СOM(2007) 56 окончателен, 14.2.2007 г., интернет адрес: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0056:BG:NOT.

      (5)  http://cordis.europa.eu/fp7/ict/e-infrastructure/docs/hlg-sdi-report.pdf.

      (6)  COM(2009) 108 окончателен.

      (7)  http://www.unesco.org/new/fileadmin/MULTIMEDIA/HQ/CI/CI/images/GOAP/OAF2011/213342e.pdf.

      (8)  http://www.oecd.org/dataoecd/9/61/38500813.pdf.

      (9)  ОВ L 345, 31.12.2003 г., стр. 90.


title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Румъния за 2015 г.

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 272/1

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно националната програма за реформи на Румъния за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Румъния за 2015 г.
   (2015/C 272/01)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта.

               (3)

               На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Румъния за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на Румъния за 2014 г.

               (4)

               На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Румъния беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)

               На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Румъния. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Румъния препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Румъния са налице макроикономически дисбаланси, които изискват политически действия и мониторинг. При изпълнението на три последователни програми на ЕС—МВФ външните и вътрешните дисбаланси бяха значително намалени. Въпреки това внимание заслужават рисковете в Румъния, свързани с относително голямата ѝ отрицателна нетна международна инвестиционна позиция и със слабия ѝ капацитет за износ в средносрочен план. В банковия сектор остават външни и вътрешни слабости.

               (7)

               На 30 април 2015 г. Румъния представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята Конвергентна програма за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               На 22 октомври 2013 г. Съветът прие Решение 2013/531/ЕС (5), с което се ангажира да предостави на Румъния средносрочна финансова помощ в размер до 2 милиарда евро за периода до септември 2015 г. Тази помощ е обвързана с изпълнението на широкообхватна икономическа политика. Въпреки че при сегашните пазарни условия Румъния не възнамерява да иска плащането на транш от превантивната помощ, очаква се тази помощ да допринесе за укрепването на макроикономическата, бюджетната и финансовата стабилност, а с изпълнението на структурните реформи да нараснат устойчивостта и потенциалът на икономиката за растеж. След като излезе от програмата, Румъния ще бъде изцяло реинтегрирана в рамката на европейския семестър.

               (9)

               Спрямо Румъния понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Поради планирани структурни реформи в своята Конвергентна програма Румъния поиска временно отклонение от 0,5 % от БВП от необходимата корекция за постигането на средносрочната цел. Тъй като в програмата не се съдържа достатъчно подробна информация за планираните структурни реформи, Съветът не е в състояние да оцени тяхната достоверност. Румъния поиска също да бъде приложена клаузата за пенсионната реформа. Допустимостта на реформата подлежи на потвърждение от Евростат. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. планираният структурен дефицит от 3,4 % от БВП през 2016 г. не осигурява необходимия резерв спрямо референтната стойност от Договора, която е 3 % от БВП. По тази причина Съветът е на мнение, че Румъния не изпълнява изискванията, за да се възползва през 2016 г. от поисканото временно отклонение.

               (10)

               В своята Конвергентна програма за 2015 г. правителството планира да запази номиналния дефицит на равнище 1,5 % от БВП през 2015 г. и да го намали до 0,8 % от БВП през 2018 г. Правителството планира да постигне от 2016 г. нататък средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,0 % от БВП. Според Конвергентната програма съотношението дълг/БВП се очаква да достигне своя връх от 40,1 % през 2015 г., а след това постепенно да се понижи до 37,1 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетните прогнози, е благоприятен. Въпреки че това е задължително според кодекса за поведение, в Конвергентната програма не са включени важни мерки, увеличаващи дефицита, които бяха одобрени от правителството на 25 март и от сената на 27 април (6), и които Комисията взе предвид в своята прогноза от пролетта на 2015 г. Необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2016 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се очаква през 2015 г. структурното салдо да се отклони с 0,3 % от БВП от средносрочната цел. Това надвишава леко 0,25 %-ното отклонение от БВП, разрешено по програмата за платежния баланс, при условие че съфинансирането на проекти, финансирани от ЕС, отговаря на предвиденото в бюджета. Очаква се отклонението да нарасне значително през 2016 г. и да достигне 2,4 % от БВП, докато необходимата корекция е 0,3 % от БВП. Поради това ще са необходими допълнителни мерки през 2015 г. и 2016 г. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че съществува риск Румъния да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (11)

               Фискалната рамка на Румъния е до голяма степен стабилна, но не се изпълнява ефективно. Средносрочните и дългосрочните демографски тенденции и ниското равнище на развитие на пазара на труда могат да застрашат дългосрочната устойчивост на пенсионната система. Пенсионната реформа, започнала през 2010 г., вече доведе до някои подобрения, но законът за изравняване, считано от 2035 г., на законоустановената пенсионна възраст между мъжете и жените, предложен от правителството през декември 2013 г., все още не е приет от долната камара на парламента.

               (12)

               Неотдавнашното намаление на социалноосигурителните вноски, плащани от работодателите, намалиха високото облагане на трудовите доходи, но по нецеленасочен начин. Данъчната тежест за лицата с по-ниски доходи остава висока (40 %) в сравнение с другите европейски страни. Данъчните измами и избягването на данъчно облагане продължават да представляват значително предизвикателство и изяждат данъчните приходи. Бяха направени първите стъпки към очакваната текуща реорганизация на румънската данъчна администрация. През 2014 г. в два региона бе изпълнен пилотен проект за постигане на съответствие, насочен към недекларирания труд, заниженото деклариране на заплати и укриването на данъци, а през 2015 г. този проект ще бъде разширен допълнително. През 2014 г. бе повишено равнището на данъчното облагане в областта на околната среда, което го доближи средното за ЕС.

               (13)

               Въпреки наблюдаваните през 2014 г. подобрения заетостта и активността продължават да бъдат особено ниски сред жените, младите хора, по-възрастните работници и ромите. Активните политики по заетостта бяха преразгледани, но общото участие и финансирането за активните мерки по заетостта остават недостатъчни, особено за схемите за професионално обучение, водещи до признаване на предходно учене, стимулите за мобилност, както и за мерките, предназначени за дългосрочно безработните. Румъния предприе стъпки за справяне с безработицата сред младите хора, по-специално чрез Гаранцията за младежта, но имаше забавяния в изпълнението. Не бе отбелязан напредък в установяването на прозрачни насоки за определяне на минималната работна заплата. С цел да се даде възможност за персонализирани услуги и по-последователно изпълнение сред целевите групи публичните служби по заетостта ще се нуждаят от по-голям капацитет, по-конкретно от персонал и от интегрирана рамка за изпълнение на мерките, съфинансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове.

               (14)

               Румъния е изправена пред редица предизвикателства в областта на образованието: процентът на преждевременно напусналите училище продължава да бъде значително над средния за ЕС, наличието и достъпът до образование и грижи в ранна детска възраст са ограничени, особено в селските райони и за ромската общност, участието в програми за учене през целия живот продължава да е много под средното за ЕС, неадекватни са качеството и практическата значимост на висшето образование за пазара на труда, процентът на завършилите висше образование остава вторият най-нисък в Съюза. Румъния започна да предприема мерки за преодоляване на тези предизвикателства с различна степен на напредък в зависимост от областите, но към днешна дата със слабо забележим краен ефект. През юни 2015 г. Румъния прие две национални стратегии — национална стратегия за учене през целия живот и национална стратегия за намаляване на преждевременното напускане на училище. От тук нататък е важно да се предприемат действия за бързото им изпълнение. За периода 2014—2019 г. бе изготвена национална програма за образование и грижи в ранна детска възраст, която ще влезе в сила през новата 2015—2016 учебна година. Бе подготвена стратегия за висшето образование, чиято цел е да се увеличи практическата значимост на висшето образование чрез съобразяването ѝ в по-голяма степен с нуждите на пазара на труда, както и да се подобри достъпността на висшето образование за групите в неравностойно положение. Изпълняват се мерки за подобряване на професионалното образование и обучение и схемите за чиракуване.

               (15)

               Румънската здравноосигурителна система се характеризира със слаби резултати на лечение, трудна финансова и географска достъпност, ниска степен на финансиране и неефективно използване на ресурсите. Налице е силна зависимост от болнични услуги, широка и неефикасна болнична мрежа, слаба и разпокъсана мрежа за клинично ориентиране, както и малък дял на разходите, предназначени пряко за първичното здравно обслужване. Освен това широкото използване на неофициални плащания в системата на общественото здравеопазване допълнително намалява нейната достъпност, ефективност и качество. Предприетите различни мерки и проведените реформи в здравеопазването намалиха недостига на финансиране и подобриха стандарта и ефикасността на услугите. Националната здравна стратегия за периода 2014—2020 г., която определя стратегическата основа за реформите в здравния сектор, беше одобрена през декември 2014 г. и в момента се изпълнява. Министерството на здравеопазването и Националната здравноосигурителна каса обмислят различни мерки, подобряващи финансирането на здравеопазването.

               (16)

               Намаляването на бедността и социалното изключване представляват основно предизвикателство за Румъния. Въпреки че намалява, през 2013 г. процентът на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, остава висок — 40 %, което е много над средното за ЕС. Ограничена е ефективността на социалните трансфери (с изключение на пенсиите) за намаляването на бедността и тя е особено слаба, що се отнася до децата. Социалните трансфери не са свързани по адекватен начин с мерките за активизиране. Изпълнението на приетата през 2011 г. реформа на социалното подпомагане все още изостава от графика. Стратегията за социално приобщаване и за борба с бедността, както и свързаните с тази стратегия планове за действие бяха одобрени на 27 май 2015 г. Ограничен напредък бе постигнат при въвеждането на минималния доход за включване, което би опростило социалната помощ чрез комбиниране на трите съществуващи социални трансфера и също така би засилило връзката с мерките за активизиране. През 2013 г. правителството прие законодателство за социална икономика, чиято цел е да се уреди областта на социалното икономика и да се повиши заетостта сред уязвимите групи от населението, но то все още се обсъжда в парламента. Бяха предприети малко на брой ефективни мерки за интегриране на ромското население. През януари 2015 г. с известно забавяне обаче бе приета преразгледана стратегия за интеграция на ромите, но изпълнението ѝ изостава.

               (17)

               Административният капацитет на Румъния е слаб, фрагментиран и се характеризира с неясно делегиране на отговорности, поради което действа като спирачка за конкурентоспособността на икономиката. Бяха установени основните причини за структурните слабости и през октомври 2014 г. бе приета, заедно с план за действие за нейното изпълнение за периода 2014—2020 г., стратегия за преодоляване на предизвикателствата в публичната администрация и в определянето и координацията на приоритетите на политиката. Изпълнението обаче бе забавено значително. Нередности в процедурите за възлагане на обществени поръчки доведоха до значителни закъснения в изпълнението на програмите, финансирани от ЕС. Те оказват отрицателно въздействие върху бизнес средата и възпрепятстват така необходимите инвестиции в инфраструктура.

               (18)

               Беше постигнат известен напредък в засилването на независимостта, качеството и ефективността на съдебната система, борбата с корупцията на всички равнища и осигуряването на ефективно изпълнение на съдебните решения. В много случаи обаче изпълнението на съдебните решения остава слабо, а в предотвратяването и борбата с корупцията на ниско равнище беше постигнат по-ограничен напредък. Тези важни области на политиката ще бъдат обхванати от Механизма за сътрудничество и проверка.

               (19)

               Държавните предприятия страдат от производителност под нормите, допринасят за неликвидността в икономиката, представляват тежест за консолидирания държавен бюджет — в качеството им на условни задължения — и съставляват 50 % от всички просрочени данъчни задължения на предприятията, взети заедно. Корпоративното управление е изключително важен фактор, определящ резултатите на държавните предприятия. Настоящият им модел на управление не предотвратява политическата намеса в ежедневното управление на дружествата или не гарантира, че има разделение между ролите на държавата в качеството ѝ на акционер и ръководител. Докато правителството не прие извънредното Постановление 109/2011, не бяха въвеждани систематично конкретни правила за държавните предприятия. Необхванати остават различни области и неговите разпоредби на практика все още не са спазват изцяло. Не е постигнат напредък в реформата на корпоративното управление на държавните предприятия в енергетиката и транспорта.

               (20)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Румъния и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Конвергентната програма и националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките към Румъния, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Румъния, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (21)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (22)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1—4 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Румъния да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.

               Да вземе всички необходими мерки, за да изпълни докрай програмата за финансова помощ.

               2.

               Да ограничи отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. до максимум 0,25 % от БВП за периода 2013—2015 г., както е посочено в програмата за платежния баланс, и да се върне към средносрочната цел през 2016 г. Да изпълни изцяло всеобхватната стратегия за спазване на данъчното законодателство, да укрепи контролните системи за проверка, за да се справи с недекларирания труд и да продължи изравняването на пенсионната възраст между мъжете и жените.

               3.

               Да засили предлагането на мерки за пазара на труда, по-специално за нерегистрираните млади хора и дългосрочно безработните. Да направи необходимото националната агенция по заетостта да разполага с адекватен персонал. В консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики да даде ясни насоки за определянето на минималната работна заплата по прозрачен начин. Да въведе минималния доход за включване. Да увеличи предоставянето и качеството на образованието и грижите в ранна детска възраст, по-специално за ромите. Да предприеме действия за изпълнение на националната стратегия за намаляване на преждевременното напускане на училище. Да следва националната здравна стратегия за периода 2014—2020 г., за да отстрани проблемите, свързани с недостатъчната достъпност, малкото финансиране и неефективните ресурси.

               4.

               Да приеме закон за реформа в корпоративното управление на държавните предприятия.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Румъния за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Румъния за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 109).

      (5)  Решение 2013/531/ЕС на Съвета от 22 октомври 2013 г. за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ от Съюза на Румъния (ОВ L 286, 29.10.2013 г., стр. 1).

      (6)  Намаляването на данъците бе включено в новия проект за данъчен кодекс.

      (7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Европейската централна банка от 23 януари 2014 година за изменение на Препоръка ЕЦБ/2011/24 относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка в областта на външната статистика (ЕЦБ/2014/2)

text:
               22.2.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 51/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 23 януари 2014 година
   за изменение на Препоръка ЕЦБ/2011/24 относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка в областта на външната статистика
   (ЕЦБ/2014/2)
   (2014/C 51/01)
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5.1 и член 34.1, трето тире от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 4 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Изречение първо на член 5.1 от Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“) изисква Европейската централна банка (ЕЦБ), подпомагана от националните централни банки (НЦБ), да събира от компетентните национални власти, различни от НЦБ, или пряко от стопанските субекти, статистическата информация, която е необходима на ЕЦБ за осъществяването на задачите на ЕСЦБ. Второто изречение на член 5.1 предвижда, че за тези цели ЕЦБ си сътрудничи с институциите и органите на Съюза, с компетентните власти на държавите-членки или на трети държави, и с международни организации. Съгласно разпоредбите на член 5.2 НЦБ осъществяват, доколкото това е възможно, задачите, описани в член 5.1.

               (2)

               Когато в съответствие с националните разпоредби и установени практики отчетните единици предоставят необходимата информация на компетентни власти, различни от НЦБ, тези власти и съответните им НЦБ следва да си сътрудничат, за да се осигури изпълнението на статистическите изисквания на ЕЦБ. Това сътрудничество следва да включва установяването на постоянна структура за предаване на данни, освен ако същият резултат е постигнат вече от националното законодателство. Понастоящем това изискване се отнася до сътрудничеството между Central Statistics Office в Ирландия и Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland, и между National Statistics Office в Малта и Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta. Освен това във Финландия от 1 януари 2014 г. Statistics Finland поема от Suomen Pankki задачата по събиране и съставяне на необходимата информация в областта на външната статистика. За да изпълнят горепосочените статистически изисквания, Suomen Pankki и Statistics Finland следва да си сътрудничат.

               (3)

               С оглед необходимостта сред адресатите на Препоръка ЕЦБ/2011/24 да се включи Statistics Finland и предвид факта, че ЕЦБ ще установи, поддържа и публикува на уебсайта си списък с компетентните власти в ържавите-членки, за които ЕЦБ е получила уведомление от съответните НЦБ, че участват в събирането и/или съставянето на външна статистика, и които следва в бъдеще да са адресати на Препоръка ЕЦБ/2011/24, Препоръка ЕЦБ/2011/24 следва да бъде съответно изменена,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   РАЗДЕЛ I

      Изменение

   Раздел IV от Препоръка ЕЦБ/2011/24 се заменя със следното, считано от деня след датата на публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз:

      „РАЗДЕЛ IV

         Заключителни разпоредби

                  1.

                  Настоящата препоръка заменя Препоръка ЕЦБ/2004/16, считано от 1 юни 2014 г.

                  2.

                  Позоваванията на Препоръка ЕЦБ/2004/16 се считат за позовавания на настоящата препоръка.

                  3.

                  Адресати на настоящата препоръка са Central Statistics Office в Ирландия, National Statistics Office в Малта, Statistics Finland във Финландия и други компетентни власти, на които може да бъде възлагано събирането и/или съставянето на външна статистика в държавите-членки и които са включени в списъка с компетентните власти, който е установен, поддържан и публикуван от ЕЦБ на уебстраницата ѝ.

                  4.

                  От адресатите се изисква да прилагат настоящата препоръка от 1 юни 2014 г. или от датата на включването им в списъка с компетентните власти, посочен в параграф 3, в случай че тази дата е след 1 юни 2014 г.“

   РАЗДЕЛ II

      Адресати

   Адресати на настоящата препоръка са Central Statistics Office в Ирландия, National Statistic Office в Малта и Statistics Finland във Финландия.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 23 януари 2014 година.

            Председател на ЕЦБ

         Mario DRAGHI

      (1)  ОВ L 318, 27.11.1998 г., стр. 8.


				|

		52014PC0434

			Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за отмяна на Решение 2010/407/ЕС относно наличието на прекомерен дефицит в Дания /* COM/2014/0434 final */

			   	Препоръка
за
РЕШЕНИЕ
НА СЪВЕТА
за
отмяна на
Решение 2010/407/ЕС
относно
наличието на
прекомерен
дефицит в
Дания
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 126,
параграф 12 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Комисията,
като
има предвид,
че:
(1)       Въз
основа на
препоръка,
отправена от
Комисията, с
Решение 2010/407/ЕС
на Съвета от 13
юли 2010 г.[1]
бе
установено,
че в Дания е
налице
прекомерен
бюджетен
дефицит.
Съветът
отбеляза, че
според
данните,
предоставени
от датските власти
през април
2010 г.,
очакваният
дефицит по
консолидирания
държавен
бюджет за 2010 г. е
бил 5,4 % от БВП,
т.е. над
посочената в
Договора референтна
стойност от
3 % от БВП.
Брутният консолидиран
държавен
дълг през 2010 г. е
бил в размер
на 45,1 % от БВП,
т.е. значително
под
определената
в Договора
референтна
стойност от
60 %[2].

(2)       На 13
юли 2010 г. в
съответствие
с член 126,
параграф 7 от
ДФЕС и член 3,
параграф 4 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
определяне и
изясняване
на прилагането
на
процедурата
при
прекомерен
дефицит[3] и по
препоръка на
Комисията
Съветът
отправи
препоръка
към Дания за
преодоляване
на прекомерния
дефицит
най-късно до
2013 г. Препоръката
бе публично
оповестена.
(3)       В съответствие
с член 4 от
приложения
към Договорите
Протокол
относно
процедурата
при прекомерен
дефицит
Комисията
предоставя
данните за
изпълнението
на
процедурата. Като
част от
прилагането
на този
протокол държавите
членки
предоставят
данни за бюджетния
дефицит и
държавния
дълг, както и
за други свързани
с тях
показатели
два пъти
годишно — до 1 април
и до 1
октомври, в
съответствие
с член 3 от
Регламент
(ЕО) № 479/2009 на
Съвета от 25
май 2009 г. за прилагане
на Протокола
за
процедурата
при
прекомерен
дефицит [№ 12],
приложен към
Договора за
създаване на Европейската
общност[4].
(4)       Когато
преценява
дали дадено
решение относно
наличието на
прекомерен
дефицит следва
да се отмени,
Съветът
следва да
вземе решение
въз основа на
предоставените
данни. Същевременно
дадено
решение
относно
наличието на
прекомерен
дефицит
следва да се
отмени само
ако прогнозите
на Комисията
сочат, че
дефицитът
няма да
превиши
референтната
стойност от
3 % от БВП в
рамките на
прогнозния
период[5].
(5)       Въз
основа на
данните,
предоставени
от Комисията
(Евростат) в
съответствие
с член 14 от
Регламент
(ЕО) № 479/2009, след
изпращането
от Дания на
данните до
1 април 2014 г. и
въз основа на
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г. се
налагат
следните
заключения:
–
През
периода 2010—2013 г.
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет остана
в рамките на
референтната
стойност от
3 % от БВП,  с
изключение
на 2012 г., когато
салдото бе
повлияно отрицателно
от
еднократно
плащане,
свързано с
пенсионната
реформа през
2011 г. Според
приблизителните
оценки това
еднократно
плащане
намали
бюджетното
салдо през
2012 г. с 1,6 % от БВП.
Дефицитът по консолидирания
държавен
бюджет бе в
размер на 2,5 %
от БВП през
2010 г., 1,9 % от БВП
през 2011 г., 3,8 % от БВП
през 2012 г. и 0,8 %
от БВП през
2013 г.
Подобряването
на
бюджетното
салдо се
дължи на
мерките за
консолидация
както по
отношение на
приходите,
така и на
разходите, и
по-специално
чрез забавен
растеж на
държавното
потребление.
–
Програмата
за
сближаване
на Дания за
2014 г. предвижда
дефицит по
консолидирания
държавен
бюджет в
размер на 1,3 %
от БВП през 2014 г.
и на 2,9 % от БВП
през 2015 г. През
2013—2014 г.
публичните
финанси са
засегнати от
еднократните
приходи, генерирани
при
преструктурирането
на съществуващите
капиталови пенсии,
което дава
възможност
за изплащане
на данъчните
задължения
на бъдещите
капиталови
пенсии с
благоприятен
лихвен процент.
Прогнозира
се тази мярка
да подобри
бюджетното
салдо с почти
1,8 % от БВП и
през двете
години. Тъй
като тя няма
да окаже
въздействие
през 2015 г., се
очаква това
да доведе до
увеличение
на дефицита в
публичните
финанси.
Съгласно
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г.
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет ще
възлиза на 1,2 %
от БВП през 2014 г.
и на 2,7 % от БВП
през 2015 г.
Следователно
се очаква
през
прогнозния
период
дефицитът да
се задържи
под референтната
стойност от
3 % от БВП.
–
След
като през 2013 г.
структурното
салдо (т.е. салдото
по
консолидирания
държавен
бюджет, коригирано
спрямо
фазата на
икономическия
цикъл, минус
еднократните
и другите
временни мерки)
отбеляза
подобрение в
размер на 0,7 %
от БВП, се
очаква през 2014
г. то да се
влоши с 0,8 % от
БВП (до – 0,2 % от
БВП), а през 2015 г. —
с още 0,3 % от БВП,
при допускане,
че няма да
има промяна в
провежданата
политика.
–
В
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г. се
предвижда
брутният
консолидиран
държавен
дълг да
спадне до 43,5 %
от БВП през 2014 г.
и да нарасне
на 44,9 % от БВП
през 2015 г., но да
остане под определената
в Договора
референтна
стойност от
60 % от БВП.
(6)       Съветът
припомня, че
от 2014 г. —
годината
след корекцията
на
прекомерния
дефицит —
Дания изпълнява
предпазните
мерки на
Пакта за стабилност
и растеж и
следва да
поддържа структурното
салдо на
равнището на
средносрочната
цел или над
него.
(7)       Съгласно
член 126,
параграф 12 от
Договора
решенията на
Съвета
относно
наличието на
прекомерен
дефицит се
отменят,
когато по
мнение на
Съвета
прекомерният
дефицит в
съответната
държава
членка е бил
коригиран.
(8)       По
мнението на
Съвета
прекомерният
дефицит в
Дания е бил
коригиран,
поради което
Решение 2010/407/ЕС
следва да
бъде
отменено,
ПРИЕ
НАСТОЯЩОТО
РЕШЕНИЕ:
Член 1
Въз
основа на
цялостната
оценка
прекомерният
дефицит в
Дания се
счита за
коригиран.
Член 2
Решение
2010/407/ЕС се
отменя.
Член 3
Адресат
на
настоящото
решение е
Кралство
Дания.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 189, 22.7.2010 г.,
стр. 15.
[2]               Дефицитът
по
консолидирания
държавен бюджет
за 2010 г.
впоследствие
бе коригиран
на 2,5 % от БВП, а
брутният
консолидиран
държавен
дълг бе
коригиран до
42,8 % от БВП.
[3]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 6.
[4]               ОВ L 145, 10.6.2009 г.,
стр. 1.
[5]               Съгласно
„Подробните
указания за
изпълнението
на Пакта за
стабилност и
растеж и насоките
относно
формата и
съдържанието
на програмите
за
стабилност и
за
конвергенция“
от 3 септември
2012 г., вж.
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Словакия за 2014 г.

text:
               29.7.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 247/122

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 8 юли 2014 година
   относно националната програма за реформи на Словакия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Словакия за 2014 г.
   2014/C 247/23
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да инициира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, основана на засилена координация на икономическите политики и съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие Препоръка относно общи насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиките си за заетост.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните глави и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за отделните страни препоръки.

               (4)

               На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Словакия за 2013 г. и даде становището си по актуализираната програма за стабилност на Словакия за периода 2012 — 2016 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Словакия за 2014 г.

               (5)

               На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координиране на икономическите политики. Отново на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Словакия не бе посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (7)

               На 23 април 2014 г. Словакия представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               Целта на изложената в програмата за стабилност за 2014 г. бюджетна стратегия е да се осигури устойчивостта на корекцията на прекомерния дефицит и да се постигне средносрочната цел за структурен дефицит от около 0,5 % от БВП до 2017 г. Тази средносрочна цел е по-строга от това, което изисква Пактът за стабилност и растеж. През 2013 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Словакия бе устойчиво сведен под 3 % от БВП. Планираната (преизчислена) промяна в структурното салдо за 2014 г. би означавала, че Словакия се отклонява значително от плана за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел. Планираното подобрение от 0,3 % от БВП през 2015 г. би било в съответствие с правилата на Пакта за стабилност и растеж. През годините след 2015 г. програмата за стабилност не би осигурила подходяща корекция за постигане на средносрочната цел. Очаква се през 2014 и 2015 година разходите да нарастват с темп, съответстващ на целевия показател за разходите. Съгласно програмата за стабилност се предвижда най-голямата част от усилията за консолидация, насочени към постигане на средносрочната цел, да бъдат предприети през 2016 и 2017 година. Като цяло планът за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел, съдържа рискове по отношение на спазването на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Програмата за стабилност предвижда консолидираният държавен дълг да остане под референтната стойност от 60 % от БВП по време на целия програмен период. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози, съдържащи се в програмата за стабилност, който е одобрен от независим орган (Комитет за макроикономически прогнози), е реалистичен.
               Мерките, които са вече количествено измерени, не гарантират, че фискалните цели, определени от властите, ще бъдат постигнати. Освен това не всички приходни мерки са достатъчно конкретизирани и реформите, целящи икономии на разходи в държавната администрация, остават изложени на рискове, свързани с тяхното изпълнение, а заплатите в бюджетния сектор могат, както в миналото, да не достигнат заложените в бюджета стойности. От друга страна, цифрите, представени в програмата за стабилност, все още не отчитат икономиите, произтичащи от активирането на спирачката на вътрешния дълг. Съгласно прогнозата на службите Комисията от пролетта на 2014 г., която отчита ефекта от спестяването на разходи, дължащ се на спирачката на дълга, отклонението от плана за корекции ще бъде по-малко през 2014 г. от предвиденото в програмата за стабилност, докато през 2015 г. се прогнозира достатъчна структурна корекция, като целевият показател за разходите ще бъде спазен както през 2014 г., така и през 2015 г.

               (9)

               Въпреки че както в програмата за стабилност, така и в националната програма за реформи е заявено намерение за увеличаване на разходите, благоприятстващи растежа, то не изглежда достатъчно подкрепено от плановете, на които те се основават. Разходите от държавния бюджет за образование се увеличават през 2014 г., но намаляват през следващите години. Въз основа на оценката на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че съществува риск от отклонение от плана за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел през 2014 г., докато през 2015 г. се очаква подходяща корекция.

               (10)

               През ноември 2013 г. в отговор на изискванията на Договора за стабилност, координация и управление Словакия въведе правило за балансиран бюджет. Бюджетната рамка обаче е отслабена поради липсата на обвързващи и приложими тавани на разходите. Макар че тяхното въвеждане беше предвидено в програмата за стабилност за 2013 г., този ангажимент досега не е изпълнен. Словакия продължава да е страна, изложена на среден риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси, а разходите за здравеопазване съгласно прогнозите ще бъдат основният фактор за нарастване на свързаните със застаряването на населението разходи, възлизащи на 2 % от БВП, като прогнозираното нарастване в разходите за здравеопазване е второто най-високо сред всички държави членки. Проблемите се усещат предимно в болничната помощ и първичната медицинска помощ. През декември 2013 г. правителството прие Стратегическа рамка за здравеопазването за периода 2014—2030 г., за да подобри икономическата ефективност. За стратегията се изискват подробни планове за изпълнение.

               (11)

               Словакия осъществи напредък в подобряването на данъчната дисциплина и изпълнението на плана за действие за борба с данъчните измами напредва, като приблизително половината от мерките по него са приведени в действие. Вследствие на това изглежда, че ефикасността на словашката данъчна система се е подобрила през 2013 г., особено по отношение на ДДС, въпреки че нуждата за консолидиране на усилията и засилване на капацитета на данъчната администрация за одит и анализ продължава да съществува, а унифицирането на събирането на данъци, мита и социалноосигурителни вноски изостава. За да продължи фискалната консолидация, благоприятстваща растежа, Словакия би могла да разчита повече на данъците, които в по-малка степен вредят на растежа, по-специално на постоянното имуществено данъчно облагане и екологичното данъчно облагане. В това отношение не е постигнат напредък в реформирането на постоянното имуществено данъчно облагане и обвързването му с пазарната стойност на имуществото. Приходите от този данък остават относително ниски и непроменени от 2000 г. През 2013 г. правителството предприе мерки за ограничаване на голямото несъответствие в данъчната тежест спрямо служителите и самостоятелно заетите лица, но значителната разлика в ефективните данъчни ставки спрямо двете групи, наблюдавана през 2012 г., продължава да съществува.

               (12)

               Пазарът на труда продължава да е изправен пред редица предизвикателства. По-голямата част от безработицата, която продължава да е около 14 %, е дългосрочна, което е индикация за структурния характер на проблема с безработицата в Словакия. Словакия постигна известен напредък в сферата на намаляването на данъчната тежест върху труда на нископлатените работници, които навлизат на пазара на труда след дългосрочна безработица, но ефективността на мерките трябва да бъде следена и оценявана. В други области е постигнат ограничен напредък, по-специално що се отнася до увеличаването на капацитета на обществените служби по заетостта да предоставят персонализирани услуги и до засилването на връзката между мерките за активизиране и социалната помощ. По отношение на младежката безработица, обществените служби по заетостта имат ограничен капацитет за ранна интервенция, за адаптиране на услугите към профилите на търсещите работа лица и за достигане до нерегистрираните младежи. Ето защо е нужно да се предприемат действия в тези области в съответствие с целите на „гаранция за младежта“. Необходими са по-целенасочени мерки за търсещите работа лица, които са в най-неравностойно положение, включително ромите, чието равнище на заетост остава много ниско. Липсата на достатъчно заведения за грижи за деца, особено за децата на възраст под три години, затруднява връщането на майките на пазара на труда.

               (13)

               Ограничената приложимост на образованието на пазара на труда възпрепятства предлагането на квалифицирана работна ръка. Резултатите на учениците, преминаващи задължително образование, са по-ниски от средните за ЕС и са се понижили значително. Публичните разходи за образованието продължават да бъдат ниски въпреки последните увеличения в заплатите на учителите; засилва се началното обучение на учителите и се укрепва техният практически опит, но тези усилия трябва да продължат. Въпреки усилията на правителството за реформиране на професионалното образование и обучение и за субсидиране на работни места за млади хора, равнището на младежката безработица продължава да бъде едно от най-високите в Съюза, а преходът от училище към заетост продължава да е тежък. Относително ниският процент на ориентираните към професионална реализация бакалавърски програми и недостатъчното сътрудничество с работодателите ограничават значението на висшето образование за пазара на труда. Подобряването на качеството на висшето образование и на сътрудничеството между предприятията и образователните институции ще помогне също за повишаване на капацитета за иновации на икономиката. Плановете, залегнали в стратегията за интелигентна специализация, са стъпка в правилната посока, но трябва да бъдат осъществени ефективно. Продължаващият недостиг в предоставянето на образование и грижи с добро качество в ранна детска възраст затруднява образователните постижения, особено тези на ромите. До този момент инициативите, насочени към подобряване на образователните резултати на ромските ученици, разчитат прекомерно на проекти, съфинансирани от ЕС.

               (14)

               В енергийния сектор Словакия постигна напредък в работата по осигуряване на повече междусистемни електро- и газопреносни връзки със съседните държави; въпреки това все още са необходими мерки за подобряване на функционирането на словашкия енергиен пазар, по-специално за подобряване на прозрачността на механизма за определяне на тарифите. Пакет от мерки за подобряване на енергийната ефективност беше предложен за финансиране от ЕС през новия програмен период.

               (15)

               Текущата реформа на публичната администрация ще подобри насочеността към клиента, администрацията обаче продължава да показва слаби резултати по отношение на качеството и ефективността. Продължаващото високо текучество на персонал, свързано с политическия цикъл, заедно със слабото управление на човешките ресурси и слабия аналитичен капацитет възпрепятства основаното на факти разработване на политики. Словакия продължава да показва слаби резултати по отношение на международните индикатори за корупция и е постигнала малък напредък в подобряването на ефективността и прозрачността на своята съдебна система. Качеството на бизнес средата в Словакия се е влошило, а подкрепата за бързо разрастващи се предприятия е в стагнация. Словакия реформира наскоро правилата си за обществените поръчки с цел да подобри прозрачността и ефективността, но тяхното приложение продължава да е предизвикателство и въздействието на реформата от 2013 г. в областта на обществените поръчки продължава да е ограничено.

               (16)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словакия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу.

               (17)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (18)

               В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът е издал конкретни препоръки, отправени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Словакия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА Словакия да предприеме следните действия през периода 2014 — 2015 г.:

               1.

               Да засили, след корекцията на прекомерния дефицит, бюджетните мерки за 2014 г. в светлината на появяващото се съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г несъответствие от 0,3 % от БВП във връзка с превантивната част от изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Да осигури през 2015 г. необходимата корекция от 0,1 % от БВП, насочена към постигане на средносрочната цел, като вземе предвид очакваните неблагоприятни икономически условия. След това да се стреми, до постигането на средносрочната цел, към годишна структурна корекция от 0,5 % от БВП като показател. Да засили допълнително фискалната рамка, като осигури също така задължителни и приложими тавани на разходите. Да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като увеличи икономическата ефективност на сектора на здравеопазването, по-специално чрез рационализиране на болничните грижи и на управлението и чрез засилване на първичната медицинска помощ.

               2.

               Да подобри ефикасността на данъчната администрация, като засили нейния капацитет за извършване на одит, оценка на риска и събиране на вземания. Да обвърже основата за данъчното облагане на недвижимата собственост с пазарната стойност на собствеността.

               3.

               Да предприеме по-ефективни действия за справяне с дългосрочната безработица чрез мерки за активизиране, образование, предлагащо втори шанс, и качествено обучение, съобразено с индивидуалните нужди. Да увеличи капацитета на обществените служби по заетостта за обработка на случаите, за предоставяне на индивидуални съвети и за активизиране на търсещите работа лица и да засили връзката между активизирането и социалната помощ. Да се бори ефективно с младежката безработицата чрез подобряване на ранната интервенция в съответствие с целите на гаранцията за младежта. Да подобри стимулите за наемането на работа на жените, като подобри осигуряването на заведения за грижи за деца, особено за децата на възраст под три години.

               4.

               Да предприеме мерки за повишаване на качеството на преподаването, за да подобри образователните резултати. Да засили предоставянето на практическо обучение в предприятията, що се отнася до сферата на професионалното образование и обучение. Да адаптира мерките за акредитиране, финансиране и управление, за да насърчи създаването на ориентирани към професионална реализация бакалавърски програми. Да подобри качеството и приложимостта на научната база и да изпълни планове за насърчаване на ефективен трансфер на знания и сътрудничество между академичните среди, сектора на научните изследвания и бизнес сектора. Да предприеме системни мерки за подобряване на достъпа на маргинализираните общности, включително ромите, до висококачествено предучилищно и училищно образование и да предприеме стъпки да увеличи тяхното по-широко участие в професионалното обучение и висшето образование.

               5.

               Да засили действията за осигуряване на по-добро функциониране на енергийния пазар, в частност чрез увеличаване на публичната прозрачност на регулаторната рамка и чрез изследване на определящите фактори за високите такси за ползване на електрическата мрежа, по специално за промишлените клиенти. Надграждайки върху постигнатия досега напредък, да развие още повече междусистемните връзки със съседните държави, включително с Украйна, в съответствие с Меморандума за разбирателство, подписан през април.

               6.

               Да приеме мерки, включително като измени Закона за държавната администрация, за да увеличи независимостта на публичната администрация. Да приеме стратегия за подобряване на управлението на човешките ресурси в публичната администрация. Да ускори усилията за засилване на аналитичния капацитет в ключови министерства с оглед на приемане на основани на факти политики и подобряване на качеството на оценката на въздействието от политиките. Да предприеме действия за борба срещу корупцията и да ускори усилията за подобряване на ефикасността и качеството на съдебната система. Да въведе мерки за подобряване на бизнес средата, включително за МСП. Да засили усилията за подобряване на ефикасността на обществените поръчки.

      Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

            За Съвета:

            Председател

         P.C. PADOAN

      (1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (3)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 71.

      (4)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (5)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (OВ L 306, 23.11.2011 г., стp. 25).

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.


title: Препоръка на Съвета от 21 февруари 2017 година относно освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (десети ЕФР) за финансовата 2015 година

text:
               23.2.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 58/3

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 21 февруари 2017 година
   относно освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (десети ЕФР) за финансовата 2015 година
   (2017/C 58/03)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на Групата страни от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (1) и изменено със споразумението, подписано в Люксембург на 25 юни 2005 г. (2),
   като взе предвид Вътрешното споразумение между представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно финансирането на помощта от Общността по финансовата рамка за периода 2008—2013 г. в съответствие със Споразумението за партньорство АКТБ и ЕО и относно разпределянето на финансовата помощ за отвъдморските страни и територии, по отношение на които се прилага четвърта част от Договора за ЕО (3) („Вътрешното споразумение“), за създаване, наред с другото, на Десетия европейски фонд за развитие (Десети ЕФР), и по-специално член 11, параграф 8 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 215/2008 на Съвета от 18 февруари 2008 г. относно Финансовия регламент, приложим за 10-ия Европейски фонд за развитие (4), и по-специално членове 142—144 от него,
   като разгледа приходните и разходните сметки и счетоводния баланс за операциите на десетия ЕФР към 31 декември 2015 г. и Годишния доклад на Сметната палата относно дейностите, финансирани от осмия, деветия, десетия и единадесетия Европейски фонд за развитие (ЕФР) за финансовата 2015 година, придружен от отговорите на Комисията (5), съдържащи се в посочения годишен доклад,
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 11, параграф 8 от Вътрешното споразумение Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност за финансовото управление на десетия ЕФР по препоръка на Съвета.

               (2)

               Общото изпълнение на операциите на десетия ЕФР през финансовата 2015 година от страна на Комисията е удовлетворително,

         ПРЕПОРЪЧВА на Европейския парламент да освободи Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите по десетия ЕФР за финансовата 2015 година.

      Съставено в Брюксел на 21 февруари 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         E. SCICLUNA

      (1)  ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 3.

      (2)  ОВ L 209, 11.8.2005 г., стр. 27.

      (3)  ОВ L 247, 9.9.2006 г., стр. 32.

      (4)  ОВ L 78, 19.3.2008 г., стр. 1.

      (5)  ОВ C 375, 13.10.2016 г., стр. 287.


title: Препоръка на Съвета от 18 февруари 2014 година относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Девети ЕФР) за финансовата 2012 година

text:
               29.8.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 289/3

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 18 февруари 2014 година
   относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Девети ЕФР) за финансовата 2012 година
   2014/C 289/02
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (1) и изменено със споразумение, подписано в Люксембург на 25 юни 2005 г. (2),
   като взе предвид Вътрешното споразумение между представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно финансирането и управлението на помощта от Общността по Финансовия протокол към Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн и Европейската общност и нейните държави-членки, подписано в Котону (Бенин) на 23 юни 2000 г., и относно разпределянето на финансовата помощ за отвъдморските страни и територии, по отношение на които се прилага Част четвърта от Договора за ЕО (3) („Вътрешното споразумение“), за създаване, наред с другото, на Деветия европейски фонд за развитие (Девети ЕФР), и по-специално член 32, параграф 3 от него,
   като взе предвид Финансовия регламент от 27 март 2003 г., приложим за Деветия eвропейски фонд за развитие (4), и по-специално членове 96—103 от него,
   като разгледа приходните и разходните сметки и счетоводния баланс за операциите на Деветия ЕФР към 31 декември 2012 г. и Годишния доклад на Сметната палата относно дейностите, финансирани от осмия, деветия и десетия Европейски фонд за развитие (ЕФР) (5) за финансовата 2012 година, заедно с отговорите на Комисията, съдържащи се в този годишен доклад,
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 32, параграф 3 от Вътрешното споразумение, Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност за финансовото управление на Деветия ЕФР по препоръка на Съвета.

               (2)

               Цялостното изпълнение на операциите на Деветия ЕФР през финансовата 2012 година от страна на Комисията е удовлетворително,

         ПРЕПОРЪЧВА на Европейския парламент да освободи Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Деветия ЕФР за финансовата 2012 година.

      Съставено в Брюксел на 18 февруари 2014 година.

            За Съвета

            Председател

         G. STOURNARAS

      (1)  ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 3.

      (2)  ОВ L 287, 28.10.2005 г., стр. 4.

      (3)  ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 355.

      (4)  ОВ L 83, 1.4.2003 г., стр. 1.

      (5)  ОВ C 331, 14.11.2013 г., стр. 261.