title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Португалия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2020 г. 2020/C 282/22

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/142

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Португалия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2020 г.
      (2020/C 282/22)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. На 17 декември 2019 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Португалия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната.

                  (2)

                  Докладът за Португалия за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Португалия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на Португалия по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В доклада беше включен и задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 26 февруари 2020 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Португалия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално високите равнища на натрупаните нетни външни задължения, частен и държавен дълг, както и големият дял на необслужваните кредити представляват слабости в условията на нисък ръст на производителността.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната година 2020—2021 държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Португалия се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Има вероятност социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 да засегнат в различна степен португалските региони поради различните им модели на специализация, по-специално регионите, които значително разчитат на туризма, като Алгарв и най-отдалечените региони на Мадейра и Азорските острови. Това води до значителен риск от увеличаване на регионалните и териториалните различия в Португалия. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на сближаване между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

                  (10)

                  На 16 май 2020 г. Португалия представи своята национална програма за реформи за 2020 г. и своята програма за стабилност за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (11)

                  Понастоящем спрямо Португалия се прилагат предпазната част на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Португалия да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (7) няма да надвиши 0,7 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. В цялостната оценка на Комисията се потвърждава наличието на значително отклонение от препоръчаната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2019 г. и през 2018 г. и 2019 г., взети заедно. Въпреки това, с оглед на активирането на общата клауза за дерогация, по-нататъшни стъпки в рамките на процедурата при значително отклонение за Португалия не са обосновани.

                  (12)

                  В своята програма за стабилност за 2020 г. правителството не включи макроикономически сценарий и планове за салдото по консолидирания държавен бюджет и съотношението на дълга към БВП поне за 2020 г. В програмата за стабилност за 2020 г. се изчислява обаче, че на всеки 30 работни дни — т.е. около 1,5 пълни месеца — от изолацията вероятното отрицателно въздействие върху годишния БВП е средно 6,5 процентни пункта. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19. В основата на бюджетните прогнози има рискове, свързани с рязкото увеличаване на публичните условни задължения, произтичащи от някои публични корпорации, и свързаните с COVID-19 мерки, предназначени за частния сектор. Това се добавя към условните задължения, поети преди това.

                  (13)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Португалия прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен хора и сектори. В програмата за стабилност за 2020 г. се представят изчисления за бюджетното отражение на тези мерки на месечна или годишна основа, без да се прави прогноза за годишната обща сума за 2020 г. Мерките включват, наред с другото, еднократна специална подкрепа за предприятията за възобновяване на стопанската дейност (508,0 милиона евро или 0,3 % от БВП), опростена схема за временно прекъсване на работа или намаляване на нормалното работно време („освобождаване“, 373,3 милиона евро или 0,2 % от БВП на месец прилагане) и закупуване на лични предпазни средства от здравната система (0,1 % от БВП на месец прилагане) (8). Според оценката на Комисията в резултат от тези мерки общите преки бюджетни разходи през 2020 г. могат да възлязат на близо 2,5 % от БВП. Освен това Португалия обяви мерки, които ще допринесат за осигуряване на подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата, без принципно да имат пряко отражение върху бюджета, като в програмата за стабилност за 2020 г. те се оценяват на близо 25,1 милиарда евро или 12,5 % от БВП. Тези мерки включват отсрочване на плащанията на данък добавена стойност, данъците върху доходите на физическите лица и корпоративния данък, както и на социалноосигурителните вноски (7,9 милиарда евро или 3,9 % от БВП), и държавно гарантирани кредитни линии и други подобни инициативи (4,0 милиарда евро или 2,0 % от БВП). Като цяло предприетите от Португалия мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (14)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменена политика се предвижда дефицитът на Португалия по консолидирания държавен бюджет да бъде 6,5 % от БВП през 2020 г. и 1,8 % от БВП през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг спрямо БВП се очаква да достигне своя връх от 131,6 % през 2020 г. и да спадне постепенно до 124,4 % през 2021 г.

                  (15)

                  На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, поради планираното от Португалия нарушение на прага от 3 % от БВП за дефицита през 2020 г. Като цяло анализът на Комисията сочи, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, не е изпълнен.

                  (16)

                  В началото на март 2020 г. пандемията от COVID-19 засегна Португалия, оказвайки силен натиск върху здравната ѝ система. Правителството бързо предприе широк набор от строги противоепидемични мерки, след като въведе извънредно положение в периода от 18 март 2020 г. до 2 май 2020 г., за да ограничи максимално разпространението на болестта и смъртните случаи. Португалия предприе мерки за увеличаване на капацитета за реагиране на здравната система и за снижаване на кривата на заразените, така че да не бъдат претоварени болниците. Националните и световните противоепидемични мерки доведоха до голямо свиване на икономическата дейност в повечето сектори, засягайки особено тежко туризма и свързаните с него дейности и помрачавайки социалните и икономическите перспективи в Португалия, по-специално за нейните микропредприятия и малките и средните предприятия (МСП). Предвижда се икономиката да се свие с 6,8 % през 2020 г. и да се възстанови с 5,8 % през 2021 г.

                  (17)

                  За да се смекчи непосредственото въздействие на пандемията от COVID-19 върху здравето на хората, се правят широкообхватни големи разходи за здравната система. Необходими са инвестиции за подобряване на устойчивостта на здравната система, за осигуряване на оборудване, продукти и инфраструктура, необходими за повишаване на капацитета за реагиране при кризи, включително за интензивни грижи, тестове, технологични и приложни медицински изследвания и универсален достъп, включително извън градските райони и в най-отдалечените региони на Мадейра и Азорските острови. В началото на пандемията от COVID-19 беше в ход постепенното изпълнение на план за въвеждането на нов модел на управление на държавните болници, със значителни увеличения на годишните бюджети. Методичното му изпълнение при текущите обстоятелства би могло да спомогне за повишаването на устойчивостта на здравната система. COVID-19 показа уязвимостта на заведенията за дългосрочни грижи в Португалия, в които се наблюдават по-високи равнища на заразяване. Въпреки подобряването на териториалния обхват на дългосрочните грижи през последното десетилетие, цялостното равнище на достъп е ниско във всички региони на страната. В същото време още преди появата на COVID-19 се прогнозираше, че в дългосрочен план разходите за здравеопазване ще нараснат значително като процентен дял от БВП. За справянето с настоящата криза, както и за посрещането на предизвикателствата, свързани със застаряването на населението, са необходими постоянни усилия за повишаване на ефективността и капацитета на здравеопазването и дългосрочните грижи.

                  (18)

                  След период на постоянна положителна динамика на пазара на труда от 2014 г. насам, в резултат на пандемията сега Португалия ще се изправи пред извънредни предизвикателства по отношение на заетостта. Според прогнозата на Комисията безработицата се очаква да нарасне до 9,7 % от активното население през 2020 г., преди да спадне до 7,4 % през 2021 г., оставайки над равнището от 6,5 %, регистрирано през 2019 г. За да подпомогне заетостта и да намали риска от загуба на работни места, Португалия опрости и адаптира използването на съществуващата схема за временно прекъсване на работа или намаляване на нормалното работно време. Целенасоченото използване на програмите на Съюза и на националните програми би могло да запази работните места и икономическата дейност, особено за МСП. Във фазата на възстановяване персонализираните и целенасочени активни политики по заетостта, по-специално повишаването на квалификацията и преквалификацията, ще играят решаваща роля за запазването на трудоспособността на работната сила. Сътрудничеството между работодателите, образователните и обучителните институции и публичните служби по заетостта ще бъде от първостепенно значение за подема на назначенията.

                  (19)

                  За да не се изострят неравенствата в резултат от пандемията от COVID-19, са необходими мерки за смекчаване на социалните последици и за закрила на хората в уязвимо положение. Сред тези мерки са схемите за обезщетения за безработица и подпомагането на доходите за най-засегнатите работници, включително самостоятелно заетите лица и работниците с нестандартни форми на заетост, достъпът до услуги и мерките за насърчаване на реинтеграцията на пазара на труда. Изпълнението на национален социален план за действие при извънредни ситуации в сътрудничество със социалните партньори и гражданското общество би могло да допринесе за незабавната и координирана реакция за смекчаване на социалните последици от кризата. Промените в политиката, които имат за цел обръщане на тенденцията на намаляване на ефективността на социалните трансфери през последните години, напр. увеличенията на минималния доход, добавката за солидарност за възрастните хора, пенсиите и семейните обезщетения, оказаха положително въздействие върху разпределението на доходите. Въпреки това социалните трансфери (с изключение на пенсиите) намалиха дела на населението, изложено на риск от бедност, само с 23,8 % в Португалия през 2018 г., което е значително под средното за Съюза равнище от 34 %. Освен това адекватността на схемата за минимален доход е сред най-слабите в Съюза, тъй като осигурява доходи, равни на едва 40 % от националния праг на бедността.

                  (20)

                  Пандемията от COVID-19 налага значително по-широкото използване на цифровите технологии, за да се гарантира непрекъснатият достъп до образование, обучение и стопански дейности на фона на необходимостта от прилагане на мерки за социално дистанциране. Португалските училища и обучителни центрове са затворени и традиционното присъствено обучение е прекъснато и заменено с предлагане на дистанционно обучение. Около 6 % от домакинствата все още нямат достъп до интернет, което засяга близо 50 000 ученици, а мрежовото интернет и телекомуникационно покритие се различава значително в градските и селските райони. Учениците от семейства в добро социално-икономическо положение имат по-големи шансове да се справят с предизвикателствата на дистанционното обучение. Освен това в Португалия има голям недостиг на умения в областта на цифровите технологии. През 2019 г. 48 % от населението не притежаваше основни цифрови умения, включително около 26 %, които изобщо нямат никакви цифрови умения, а делът на хората, които никога не са ползвали интернет, е два пъти по-голям от средния за Съюза. Текущите обстоятелства налагат интензивното използване на курсове за електронно обучение, както и усилия за подкрепа на хората, засегнати от цифровото изключване, за да преодолеят пречките пред достъпа до дистанционно обучение. Възприемането на цифрови технологии от предприятията с цел предлагане на алтернативни работни режими и цифрови услуги ще осигури непрекъснатостта на дейността на дружествата, чиито услуги могат да бъдат предоставяни онлайн, като по този начин ще се смекчат последиците от ограниченията в някои сектори. Това е от особено значение в Португалия, за чиято икономика са характерни най-вече микропредприятията, съсредоточени в традиционните сектори. Един от основните фактори, възпрепятстващи цифровизацията на МСП, е недостигът на цифрови знания, който е резултат от цялостното ниско равнище на цифровата грамотност сред ръководителите и служителите.

                  (21)

                  За да избегне предотвратимите фалити и за да даде възможност на предприятията да оцелеят и да запазят конкурентоспособността си, Португалия прие набор от мерки за подпомагане на жизнеспособните предприятия, и по-специално на МСП, които са засегнати от наложените мерки за социално дистанциране, водещи до ограничаване на стопанската дейност и намаляване на вътрешното и световното търсене. Тези мерки се изразяват главно в предоставяне на подкрепа за ликвидността, включително чрез гаранции, финансирани от държавата и публичните финансови институции, преки субсидии, отсрочване на данъци и намаляване и отсрочване на социалноосигурителните вноски, както и отсрочване на наемите за жилища и публичен мораториум върху банковите заеми за домакинствата и предприятията. Те са съсредоточени по-конкретно върху най-тежко засегнатите сектори, включително туризма и хотелиерството и свързаните с тях икономически дейности, както и производството и експортните дружества. Важно e публичните институции и частните посредници да изпълняват тези мерки своевременно и ефикасно. В този контекст португалското правителство рационализира процеса за достъп до кредитните линии, по-специално документацията, която трябва да представят дружествата. При разработването и прилагането на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор, както и условията за финансиране на икономиката. Допълнителните действия на политиката имат за цел да се окаже подкрепа на предприемачите и самостоятелно заетите лица.

                  (22)

                  За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се насърчават частните инвестиции, включително чрез съответните реформи. Стимулиращите растежа инвестиции в подкрепа на научните изследвания и иновациите, цифровизацията, свързаността и екологичния преход ще допринесат за възстановяването на португалската икономика и ще я ориентират към дълготраен устойчив растеж. Инвестициите в транспортната инфраструктура биха могли да компенсират периферното положение на Португалия, по-специално чрез изграждането на липсващите връзки в железопътния транспорт с Испания и чрез увеличаване на експлоатацията на неоползотворения потенциал на португалските пристанища. От националния план в областта на енергетиката и климата на Португалия личи, че са необходими значителни инвестиции за осъществяване на климатичния и енергиен преход. Все още има голям марж за повишаване на енергийната ефективност на сградите и намаляване на енергопотреблението на предприятията. По-добрата енергийна свързаност в рамките на Иберийския полуостров би дала възможност за по-голяма конкуренция и би улеснила навлизането на енергията от възобновяеми източници. Инвестициите могат също така да са от полза за предвиждането на неблагоприятните последици от изменението на климата, като наводнения и горски пожари, както и за подобряването на управлението на водите и отпадъците и за развитието на потенциала на кръговата икономика. Програмирането на Фонда за справедлив преход, който е предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Португалия да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на Португалия да използва този фонд възможно най-пълноценно.

                  (23)

                  През последните години португалската съдебна система повиши своята ефикасност благодарение на редица мерки, които продължават да се изпълняват. Въпреки това пандемията и произтичащата от нея рецесия могат да доведат до увеличаване на броя на съдебните спорове, което би могло да изостри все още нерешените проблеми, по-специално продължителните производства и големия брой изостанали дела в административните и данъчните съдилища. Повишената ефикасност и устойчивост на съдебната система биха подобрили бизнес средата, по-специално в полза на местните МСП и инвеститорите.

                  (24)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към преодоляване на социално-икономическите последици от пандемията и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. продължават да бъдат актуални и тяхното изпълнение ще продължи да бъде наблюдавано през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за премахване на мерките, свързани с настоящата криза.

                  (25)

                  През последните години в португалската банкова система се наблюдаваха няколко агрегирани подобрения. Показателите за рентабилност се подобриха на фона на усилията за повишаване на ефикасността на сектора и намаляването на провизиите и обезценките. Като се има предвид повишената рентабилност, банковата система продължи да подобрява своите коефициенти на капиталова адекватност. Същевременно равнищата на собствен капитал все още са под средните за Съюза. Съотношението на необслужваните кредити продължава своята низходяща тенденция, но остава двойно по-голямо в сравнение със съотношението за Съюза. Капацитетът за генериране на приходи продължава да среща затруднения в условията на ниски лихвени проценти и икономика с все още високо ниво на задлъжнялост. Кризата с COVID-19, ниските лихвени проценти, както и известната експозиция към зависими от петрола държави ще създадат предизвикателства за банковия сектор и ще се отразят на кредитното качество на отпуснатите заеми.

                  (26)

                  Продължителните производства по несъстоятелност се посочват като един от основните фактори, които пречат на банките да се справят своевременно с натрупаните необслужвани кредити. Те също така влияят в голяма степен на цените на тези активи на вторичния пазар, тъй като резултатите, измерени като плащания към кредиторите, са незадоволителни. В разбивката на необслужваните кредити делът на корпоративните кредити продължава да е голям (около две трети), а тези кредити са най-неподатливи на бърз и стандартизиран подход. През последните години бяха направени няколко изменения както в производството по несъстоятелност, така и в гражданското изпълнително производство. Допълнителните изменения, целящи по-специално премахването на необоснованите забавяния, ще помогнат както на кредиторите, така и на кредитополучателите, които ще получат възможност за ново начало.

                  (27)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Като гарантира цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Португалия ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (28)

                  Тясната координация между икономиките в Икономическия и паричен съюз е от основно значение за бързото възстановяване от икономическото въздействие на пандемията от COVID-19. Като държава членка, чиято парична единица е еврото, Португалия следва да гарантира, че нейните политики са в съответствие с препоръките за еврозоната за 2020 г. и са координирани с тези на останалите държави членки, чиято парична единица е еврото, като се вземат предвид политическите насоки на Еврогрупата.

                  (29)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Португалия, който беше публикуван в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2020 г., на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Португалия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Португалия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (30)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2020 г., като становището му (9) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

                  (31)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2020 г. и програмата за стабилност за 2020 г. Специфичните за държавата препоръки за 2020 г. отчитат необходимостта от справяне с пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване като необходима първа стъпка за коригиране на дисбалансите. Специфичните за държавата препоръки за 2020 г., които се отнасят пряко до макроикономическите дисбаланси, установени от Комисията съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, се съдържат в препоръки 1, 2, 3 и 4,

            ПРЕПОРЪЧВА на Португалия да предприеме следните действия през 2020 г. и 2021 г.:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, имащи за цел постигането на разумни средносрочни фискални позиции и гарантирането на устойчивостта на обслужването на дълга, като същевременно стимулира инвестициите. Да повиши устойчивостта на здравната система и да осигури равен достъп до качествено здравеопазване и дългосрочни грижи.

                  2.

                  Да окаже подкрепа за заетостта и да отдаде приоритет на мерките за запазване на работните места. Да гарантира задоволителна и ефективна социална закрила и подпомагане на доходите. Да способства за използването на цифровите технологии, за да се осигури равен достъп до качествено образование и обучение и да се повиши конкурентоспособността на предприятията.

                  3.

                  Да изпълни временните мерки за осигуряване на достъп до ликвидност за предприятията, по-специално за МСП. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да стимулира частните инвестиции, за да се ускори икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху чистото и ефективно производство и използване на енергия, железопътната инфраструктура и иновациите.

                  4.

                  Да повиши ефикасността на административните и данъчните съдилища.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 129.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи, с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от четири години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (8)  Отражението върху бюджета е изразено като процент от БВП през 2020 г. в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. (200,4 милиарда евро).

         (9)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2020 г. 2020/C 282/23

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/149

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Румъния за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2020 г.
      (2020/C 282/23)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 17 декември 2019 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Румъния е една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Румъния за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Румъния в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на Румъния по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В доклада беше включен и задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 26 февруари 2020 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Румъния са налице макроикономически дисбаланси. Уязвимостта е свързана по-специално с разходната конкурентоспособност и увеличаването на дефицита по текущата сметка в условия на експанзионистична фискална политика и непредвидима бизнес среда.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими да доведат до връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната 2020—2021 година държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Румъния се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 да бъде неравномерно в различните региони на Румъния поради значителните разлики в инвестициите и производителността на труда и различните модели на специализация. Това води до съществен риск регионалните различия в Румъния да се увеличат и да обърнат наблюдаваната тенденция за леко намаляване на различията между столицата и останалата част от регионите или между градските и селските райони. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на конвергенция между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

                  (10)

                  Румъния представи националната си програма за реформи за 2020 г. на 8 май 2020 г., а програмата си за конвергенция за 2020 г. — на 14 май 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (11)

                  Спрямо Румъния понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж.

                  (12)

                  На 3 април 2020 г. Съветът прие Решение (ЕС) 2020/509 (7), с което установява, че в Румъния съществува прекомерен дефицит поради неспазване на критерия за дефицит през 2019 г. Констатацията се основаваше на актуализираните фискални цели на правителството, които отразяват данните за изпълнението на бюджета за годината до момента. Дефицитът по консолидирания държавен бюджет за 2019 г. в размер на 4,3 % от брутния вътрешен продукт (БВП) потвърди нарушението. Нарушението е резултат от непрекъснато натрупване на фискални дисбаланси, дължащо се на експанзионистична фискална политика от 2016 г. насам, в период на силен икономически растеж. Системните и повтарящи се дерогации от националните фискални правила през този период направиха тези правила до голяма степен неефективни. Освен това Румъния системно не предприема ефективни действия в отговор на препоръките на Съвета, отправени към нея в контекста на процедурата за значително отклонение. На 3 април 2020 г. Съветът отправи и препоръка (8) за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния най-късно до 2022 г.

                  (13)

                  Дългосрочната устойчивост на публичните финанси на Румъния беше изложена на риск още преди избухването на COVID-19, в резултат на високите бюджетни дефицити и прогнозираното значително нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, по-специално пенсиите. Пенсиите за възраст се увеличиха с 15 % през септември 2019 г., а въз основа на закон за пенсиите, приет през лятото на 2019 г., трябва да се увеличат с 40 % през септември 2020 г. и да бъдат преизчислени във възходяща посока през септември 2021 г. По този начин разходите за пенсии ще се увеличат значително през периода 2020—2022 г. Рисковете за фискалната устойчивост се засилват допълнително от въздействието на пандемията от COVID-19 върху икономическата дейност и фискалната корекция, необходима за смекчаването на последиците от нея. Поради предходни решения в областта на фискалната политика Румъния остана с малки фискални резерви за справяне с последиците от избухването на COVID-19.

                  (14)

                  В програмата за конвергенция за 2020 г. на страната се планира номиналното салдо по консолидирания държавен бюджет да се влоши от дефицит в размер на 4,3 % от БВП през 2019 г. до дефицит от 6,7 % от БВП през 2020 г., докато съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да се увеличи от 35,2 % през 2019 г. на 40,9 % през 2020 г. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19. Освен това съществуват рискове, които са в основата на бюджетните прогнози, а именно някои приходни позиции изглежда не са оценени в съответствие с основните макроикономически прогнози, а ограничаването на някои текущи разходни позиции изглежда се основава на мерки за фискална консолидация, които не са посочени в програмата.

                  (15)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Румъния прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен лица и сектори. Съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 1,2 % от БВП. Мерките включват обезщетения за техническа безработица за наетите лица и подобни обезщетения за други категории работници, медицинско оборудване и други разходи за подпомагане на борбата с COVID-19 и премии за наетите лица в сектора на здравеопазването, работещи с пациенти, заразени с COVID-19. Освен това правителството обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за осигуряване на подкрепа за ликвидността на предприятията. Тези мерки включват отсрочване на данъци, ускоряване на възстановяването на данък добавена стойност (ДДС), гаранции по заеми за малки и средни предприятия (МСП), временен мораториум на плащането на вноските за банкови заеми за домакинствата и МСП и отлагане на плащането на сметки за наем и комунални услуги за МСП. Като цяло предприетите от Румъния мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г.

                  (16)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики се предвижда салдото по консолидирания държавен бюджет на Румъния да бъде -9,2 % от БВП през 2020 г. и -11,4 % от БВП през 2021 г. Комисията очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да достигне 46,2 % през 2020 г.

                  (17)

                  Румъния обяви извънредно положение на 16 март 2020 г. На всички училища и магазини, с изключение на тези, които продават продукти от първа необходимост, беше разпоредено да прекратят дейността си от 25 март 2020 г. Влязоха в сила и ограничения във връзка с преминаването на границите. Движението на обществени места беше разрешено само в ограничени случаи, с по-строги мерки за лицата на възраст над 65 години. Румъния също така въведе забрана за международни пътувания до някои държави и постави няколко града под строга карантина. Тази ситуация засегна производствения сектор на икономиката, тъй като мерките за изолация при домашни условия оказаха силно отрицателно въздействие върху стопанската дейност. През втората половина на март редица производители от промишления сектор спряха производството си, което оказа силно въздействие върху ключови сектори, като например автомобилната промишленост. Подобно развитие се наблюдава и в сектора на търговията на дребно и в хотелиерския сектор. Общият ефект ще тласне икономиката към рецесия през 2020 г. Извънредното положение приключи на 14 май 2020 г. и Румъния обяви, че постепенно ще приложи мерки за излизане от изолацията. От 15 май 2020 г. бяха въведени мерки за облекчаване на движението в градовете, частично възстановяване на търговията на дребно и задължително използване на защитни маски в закрити обществени и търговски помещения, в обществения транспорт и на работното място. Някои производители от автомобилната промишленост постепенно възобновиха дейността си в края на април и в началото на май 2020 г. Правителството подготвя по-нататъшни мерки, насочени към възстановяването на икономиката.

                  (18)

                  Пандемията постави здравната система под безпрецедентен натиск. Кризата засегна система, характеризираща се със структурни слабости като недостатъчно финансиране и неравен достъп до здравеопазване. В този контекст подобряването на устойчивостта на системата на здравеопазването и способността ѝ да реагира на сътресения представлява основно предизвикателство. Като част от мерките за незабавно реагиране Румъния закупи медицински продукти от критично значение и включи медицински разходи, свързани с COVID-19, в пакета от минимални обезщетения за неосигурените лица. Значителният недостиг на здравни работници, включително на семейни лекари, както и остарелите здравни заведения, липсата на медицински продукти, недостатъчното обучение на здравните работници и ограничената приемственост и интеграция между различните равнища на здравни грижи отслабват устойчивостта на системата на здравеопазването. Докладваните неудовлетворени медицински потребности започнаха да растат още преди кризата, свързана с COVID-19, а достъпът до здравни грижи изглежда се е влошил. Пандемията разкри още по-ясно регионалните различия и недостатъчното здравно осигуряване за групите с ниски доходи и възрастните хора. В по-дългосрочен план застаряването на населението и миграцията са предизвикателства, които оказват все по-голям натиск върху устойчивостта на системата на здравеопазването. В светлината на кризата с COVID-19 също толкова важно е да се решат структурните въпроси, включително разработването на превантивни, извънболнични и общностни грижи с добре насочени мерки на публичната политика. Ще бъдат необходими дългосрочни инвестиции за укрепване на румънската система на здравеопазване чрез осигуряване на здравни работници и оборудване, засилване на технологичните и приложните научни изследвания и подобряване на обхвата и достъпността на здравните услуги за всички граждани, включително в извънградските райони, наред с другото чрез използване на услуги на електронното здравеопазване.

                  (19)

                  Бързият икономически растеж през последните години доведе до подобряване на социалните условия. Брутният разполагаем доход на домакинствата се увеличи с 5,7 % през 2019 г. Рискът от бедност и социално изключване, в размер на 31,2 % през 2019 г., е сред най-високите в Съюза, при все че непрекъснато намалява. Въздействието на пандемията върху икономиката обаче може да доведе до влошаване на социалните условия. Очаква се бедността и социалното изключване, включително детската бедност, бедността сред работещите и неравенството по отношение на доходите да се увеличат, като уязвими групи като лицата, упражняващи нестандартни форми на заетост, недекларираните работници, самостоятелно заетите лица, ромите, хората с увреждания, възрастните хора и бездомните са сред най-изложените на рискове. Обхватът и адекватността на мерките за социална закрила и ефективността на данъчната система и системата за обезщетения при преразпределянето на доходите остават ограничени. Децата в селските райони и неформалните населени места имат ограничен достъп до образование и грижи в ранна детска възраст с добро качество, както и до адекватно хранене, здравеопазване и жилищно настаняване. Социалните трансфери имат много ограничено въздействие върху намаляването на бедността, а социалният референтен индекс, който се използва като основа за повечето социални обезщетения, не е актуализиран от 2008 г. насам. Адекватността на подпомагането на минималните доходи остава една от най-ниските в Съюза. Въпреки че беше приета през 2016 г., реформата относно минималния доход за приобщаване беше отложена отново за 2021 г. Социалните и основните услуги остават в голяма степен недостатъчни, включително в области като водоснабдяване и канализация, енергия и жилищно настаняване. Освен това териториалното разпределение е неравномерно и се характеризира със значителни разлики между селските и градските райони и между регионите. Това може да ограничи способността за противодействие на последиците от пандемията. Потенциалът на социалната икономика за подобряване на социалните условия все още не е реализиран.

                  (20)

                  През 2019 г. промените на пазара на труда останаха положителни, но продължават да съществуват различия между регионите, селските и градските райони и социално-икономическите групи. Регистрирани са високи нива на неактивност, по-специално при жените, младите хора, нискоквалифицираните работници, хората с увреждания и по-възрастните хора. В контекста на избухването на COVID-19 съществуващите предизвикателства вероятно ще се задълбочат, като същевременно бързо ще се увеличи безработицата и икономическата неактивност. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. се очаква безработицата да нарасне до 6,5 % през 2020 г. и да се върне на 5,4 % през 2021 г. Недекларираният труд продължава да бъде предизвикателство и неговото отрицателно въздействие може да се изостри в настоящия контекст, което подчертава необходимостта от подкрепа на прехода към декларирана работа. Поради това от съществено значение e навременното предоставяне на индивидуализирани услуги, насочени към нуждите на уязвимите групи и работниците, засегнати от кризата. В допълнение към наскоро въведената схема за техническа безработица от решаващо значение за укрепването на устойчивостта на пазара на труда в краткосрочен и дългосрочен план е съвместно със социалните партньори да се разработят режими за достъп до работа на непълно работно време, да се насърчат мерките за подпомагане на доходите и да се създадат възможности за гъвкави схеми на работа и дистанционна работа за засегнатите работници.

                  (21)

                  Продължаващите несъответствия между търсените и предлаганите умения и недостигът на умения, наред с демографските промени и ограничената приложимост на образованието и обучението за нуждите на пазара на труда, ограничиха потенциала на Румъния за икономически растеж дори преди пандемията. Делът на възрастните, участващи в дейности за обучение, който през 2019 г. беше 1,3 %, е един от най-ниските в Съюза. Слабото участие в образованието и грижите в ранна детска възраст увеличава неравенството по отношение на възможностите между учениците. Справедливостта, приобщаването и качеството на образованието остават важни предизвикателства и в тази област са необходими стратегически реформи. Въпреки известния напредък през последните години в Румъния се наблюдава висок дял на преждевременно напусналите системата на образованието и обучението (15,3 % през 2019 г.) и на младите хора, незаети с работа, учене или обучение (14,7 %, леко увеличение спрямо 2018 г.). Все още няма интегриран национален механизъм за превенция на преждевременното напускане на училище. Резултатите от образованието, особено в селските и икономически необлагодетелстваните райони, не се подобряват. Участието във висшето образование е слабо и продължава да бъде недостатъчно съобразено с нуждите на пазара на труда. Броят на завършилите висше образование в областта на науките, технологиите, инженерството и математиката продължава да бъде нисък. Румъния е с незадоволителни резултати по отношение на много от компонентите на цифровата икономика и социалния индекс, включително цифровите обществени услуги, цифровите умения на цялостното население и цифровизацията на предприятията. Основните умения в областта на цифровите технологии и основните софтуерни умения са сред най-ниските в Съюза. Поради неравномерно разпределената цифрова инфраструктура и недостатъчните цифрови умения, преминаването към дистанционно обучение, предизвикано от избухването на COVID-19, поставя предизвикателства пред институциите за образование и обучение, преподавателите и студентите, и по-специално студентите в неравностойно положение и ромите.

                  (22)

                  Поради пандемията от COVID-19 и наложените поради нея мерки за изолация при домашни условия, веригите на доставки са прекъснати в цялата страна, предприятията са принудени да намалят дейностите си или дори да затворят, а хората не могат да работят. Предприятията, независимо от размера им, и по-специално МСП, са силно засегнати от нарушаването на търговията и мерките за изолация при домашни условия и са изправени пред недостиг на ликвидност и риск от изпадане в несъстоятелност. Правителството прие набор от мерки, които съчетават специално адаптирана помощ за предприятията и защита на доходите за всички засегнати работници. За да се възстановят предприятията и домакинствата от кризата, ще са необходими допълнителни ресурси за тяхната подкрепа. Секторът на услугите ще се нуждае от специално внимание, тъй като той е най-силно засегнат и се очаква някои подсектори да се свият за по-дълго в сравнение с производството. Ответните мерки на правителството включват създаването на публична гаранционна схема (IMM Invest) с финансов пакет в размер на 15 милиарда леи, за да се предложат държавни гаранции на МСП, които сключват договори за безлихвени заеми с цел финансиране на инвестиции и предоставяне на оборотен капитал. Тези гаранции ще бъдат от полза и за банките, които трябва да останат с добра капитализация и ликвидност, за да се гарантира необходимият поток от кредити за домакинствата и дружествата. Освен това поради твърде ограничената до момента роля на банките при предоставянето на кредити на предприятията — по-специално за иновативните МСП — само гаранциите по заеми може да не са достатъчни.

                  (23)

                  За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. Кризата показа още по-ясно критичната необходимост Румъния да даде нов тласък на публичните инфраструктурни работи в области като устойчив транспорт, чиста енергия, екологична инфраструктура и инфраструктура за цифрови услуги. Градският транспорт страда от слаба организация в сектора и слаб административен капацитет на местните доставчици. Системата за управление на отпадъците продължава да се характеризира с много ниска степен на рециклиране на битови отпадъци и много високи нива на депониране на отпадъци. Изпълнението на националния план в областта на енергетиката и климата ще изисква инвестиции в чисто производство и използване на енергия, както и преобразуване на районите с един-единствен преобладаващ промишлен отрасъл и регионите с големи въглеродни емисии. Необходимо е да се увеличат усилията за разширяване и модернизиране на инфраструктурата за питейна вода и отпадъчни води. Инвестициите в мрежата за мониторинг на въздуха също са абсолютно необходими поради сериозни структурни недостатъци. Необходимо е също така да се модернизира и гарантира оперативната съвместимост на всички цифрови публични услуги, които генерират обмен на информация, включително в социалната сфера, образованието и здравеопазването. Големите регионални различия и ниската производителност на някои сектори са в ущърб на дългосрочния устойчив растеж. Също толкова важни са инвестициите за насърчаване на конкурентоспособността на икономиката чрез подпомагане на научноизследователската и развойната дейност (НИРД), иновативните МСП и включването в стратегическите вериги за създаване на стойност на Съюза. Инвестициите в НИРД от страна на дружествата остават недостатъчни и ограничени до малък брой подсектори, които са силно зависими от преките чуждестранни инвестиции. Намаляването на публичното финансиране за НИРД е довело до слабо научно и технологично качество и слаби връзки между академичните и стопанските среди. Програмирането на Фонда за справедлив преход, който е предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Румъния да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на Румъния да използва този фонд възможно най-пълноценно.

                  (24)

                  Реформата на публичната администрация е в застой. Липсва ефективна рамка за стратегическо и бюджетно планиране, което оказва верижен ефект върху стратегическата визия за дългосрочното развитие на страната, приоритизирането на действията и координацията на политиките на централно и местно равнище. Секторната стратегическа рамка е фрагментирана и понякога има припокривания, а на действията, които трябва да бъдат предприети в рамките на секторите, не е отдаден приоритет. Стратегическата ръководна роля на генералния секретариат на правителството все още не е консолидирана. Високата степен на фрагментираност на компетентностите и ресурсите продължава да оказва влияние върху предоставянето на обществени услуги, особено на местно равнище и в бедните общности. Бюрокрацията и недостатъчният капацитет за предоставяне на качествени услуги, включително цифрови, оказват отрицателно въздействие върху гражданите и предприятията, особено по време на тази криза. Тежките административни процедури за създаване на предприятия, както и регулаторните изисквания, наложени на доставчиците на услуги, включително на регулираните професии, допълнително възпрепятстват развитието на пазара. Засиленото сътрудничество между румънските органи за надзор на пазара и митническите органи може да спомогне за намаляване на обема на несъответстващите на изискванията продукти, внасяни от държави извън Съюза. Честите реорганизации и прекомерното използване на срочно наети служители възпрепятстват независимостта на администрацията. Прилагането на корпоративно управление за държавните предприятия продължава да бъде предизвикателство.

                  (25)

                  Предвидимостта при вземането на решения продължава да бъде основен проблем. Преди кризата беше изпълнена само около една трета от годишния правителствен план. Броят на приетите извънредни постановления продължава да бъде много висок, което създава несигурност и вероятно възпрепятства инвестициите. Например GEO 114/2018 имаше сериозни социално-икономически последици за няколко сектора, включително финансовия сектор. Докато разпоредбите с неблагоприятно въздействие върху банковия сектор бяха отменени, някои от мерките, които потенциално засягат дългосрочната жизнеспособност на пенсионните фондове по втория стълб, все още са в сила. Предвидимостта и стабилността на законодателството в областта на обществените поръчки остават важни предизвикателства. Ефективността на обществените поръчки продължава да бъде проблем, като същото се отнася и за необратимостта на някои мерки, особено рационализирането на предварителния контрол. Напредъкът в подобряването на управлението, качеството и ефективното използване на анализи на регулаторното въздействие е малък. Не съществува институционална рамка за контрол на качеството на държавно равнище, а възможностите за създаване на съвет за анализ на регулаторното въздействие все още се оценяват. Функционирането на социалния диалог остава ограничено, особено на секторно равнище, като в същото време пълноценното и непрекъснато участие на социалните партньори е от ключово значение за успеха на всяка стратегия за излизане и възстановяване в контекста на настоящата криза. Установената институционална рамка за консултации не се използва адекватно в процеса на вземане на решения и не ангажира социалните партньори в достатъчна степен при разработването и изпълнението на реформите. Обсъжданията относно промените в закона за социалния диалог и преразглеждането на икономическите сектори са в застой. Все още не е сигурно какви последващи действия ще бъдат предприети във връзка с препоръките на Международната организация на труда, отправени през април 2018 г. Липсата на постоянен обективен механизъм за определяне на минималната работна заплата може да се отрази отрицателно на бизнес средата.

                  (26)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за държавата препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. продължават да бъдат актуални и тяхното изпълнение ще продължи да бъде наблюдавано през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително при изготвянето на смекчаващи мерки и на стратегии за изход от настоящата криза.

                  (27)

                  След редица трудности през последните години натискът върху банковия сектор намаля, тъй като редица мерки, които предизвикаха опасения в миналото, включително данъкът върху банките, бяха отменени в началото на 2020 г. Банковият сектор навлезе в настоящата криза, свързана с COVID-19, с добра капитализация и ликвидност, докато делът на необслужваните заеми намаля под 5 %. Мерките, приети от правителството за подпомагане на домакинствата и предприятията, и по-специално на МСП, също са важни за поддържане на устойчивостта на банковия сектор и капацитета на банките да поемат сътресения. Търговските банки също така са предприели стъпки за подкрепа на клиентите, като например отлагане на плащанията на главницата и лихвите, удължаване на погасяването на кредита, осигуряване на ликвидност на терминалните устройства АТМ и намаляване на таксите за онлайн услуги. На 20 март 2020 г. Националната банка на Румъния намали лихвения процент на паричната политика и след това започна да закупува на вторичния пазар държавни ценни книжа, деноминирани в леи, за да гарантира безпрепятственото финансиране на реалната икономика и публичния сектор. Въпреки приетите мерки, включително пруденциалната гъвкавост, предоставена от надзорните органи, има вероятност през следващите месеци качеството на активите да се влоши. В това отношение поддържането на разумни стандарти за отпускане на заеми и отдаването на приоритет на подкрепата за жизнеспособни кредитополучатели ще допринесат за запазване на качеството на активите в банковия сектор. Освен това осигуряването на стабилна и предвидима регулаторна среда за банките е важно предварително условие за запазване на тяхната активна роля при предоставянето на кредити за икономиката и за подпомагането на икономическото възстановяване.

                  (28)

                  Значителните правни промени и политическият натиск върху съдебната система през 2017 г., 2018 г. и през по-голямата част от 2019 г. засегнаха ефикасността, качеството и независимостта на съдебната система и способността ѝ да разследва и наказва корупцията по високите етажи на властта. Въпреки че понастоящем правителството подкрепя действия за предотвратяване и наказване на корупцията и е демонстрирало готовност да отмени някои от най-спорните мерки, Румъния все още не е направила необходимите законодателни промени. Тези въпроси са предмет на мониторинг по механизма за сътрудничество и проверка. В рамките на механизма Комисията продължава да извършва мониторинг на съдебната реформа и борбата с корупцията в Румъния. Ето защо тези области не са включени в специфичните за Румъния препоръки за 2020 г., но са важни за развитието на положителна социално-икономическа среда в страната.

                  (29)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Гарантирайки цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Румъния ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (30)

                  В контекста на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Румъния и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2020 г., националната програма за реформи за 2020 г., както и предприетите последващи действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Румъния през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Румъния, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (31)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2020 г., като становището му (9) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

                  (32)

                  В светлината на задълбочения преглед на Комисията и на тази оценка, Съветът разгледа националната програма за реформи за 2020 г. и програмата за конвергенция за 2020 г. Специфичните за държавата препоръки за 2020 г. отчитат необходимостта от справяне с пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване като необходима първа стъпка за коригиране на дисбалансите. Специфичните за държавата препоръки за 2020 г., които се отнасят пряко до макроикономическите дисбаланси, установени от Комисията съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, са отразени в препоръка 4,

            ПРЕПОРЪЧВА на Румъния да предприеме следните действия през 2020 г. и 2021 г.:

                  1.

                  Да провежда фискални политики в съответствие с препоръката на Съвета от 3 април 2020 г., като същевременно предприеме всички необходими мерки за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Да избягва прилагането на постоянни мерки, които биха застрашили фискалната устойчивост. Да укрепи устойчивостта на здравната система, включително по отношение на здравните работници и медицинските продукти, и да подобри достъпа до здравни услуги.

                  2.

                  Да осигури подходящо заместване на доходите и разширяване на мерките за социална закрила и достъпа до основни услуги за всички. Да смекчи въздействието на кризата с COVID-19 върху заетостта чрез разработване на гъвкави режими на работа и мерки за активизиране. Да укрепи уменията и цифровото обучение и да гарантира равен достъп до образование.

                  3.

                  Да осигури подкрепа за ликвидността на икономиката в полза на предприятията и домакинствата, по-специално на МСП и самостоятелно заетите лица. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да стимулира частните инвестиции, за да се ускори икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху устойчивия транспорт, инфраструктурата за цифрови услуги, чистото и ефективно производство и използване на енергия и екологичната инфраструктура, включително във въгледобивните региони.

                  4.

                  Да подобри качеството и ефективността на публичната администрация и предвидимостта на процеса на вземане на решения, включително чрез адекватно включване на социалните партньори.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 135.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  Решение (ЕС) 2020/509 на Съвета от 3 април 2020 г. относно наличието на прекомерен дефицит в Румъния (ОВ L 110, 8.4.2020 г., стр. 58).

         (8)  Препоръка на Съвета от 3 април 2020 г. за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния (ОВ C 116, 8.4.2020 г., стр. 1).

         (9)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.