               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 515 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Литва
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Литва

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на Литва
                  5
                да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Той препоръча също на Литва да провежда, когато икономическите условия го позволяват, фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на обслужването на дълга, като същевременно увеличи инвестициите.

               (3)В Препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната се посочва фискалните политики да продължат да са подкрепящи във всички държави членки от еврозоната през цялата 2021 г. и мерките на политиката да бъдат съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат навременни, временни и целенасочени
                  6
               .

               (4) Когато епидемичните и икономическите условия позволяват това, спешните мерки следва постепенно да бъдат премахнати, като същевременно се води борба със социалните последици от кризата и въздействието ѝ върху пазара на труда. Следва да се провеждат фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивост на обслужването на дълга, като същевременно се засилят инвестициите. Държавите членки следва да провеждат реформи, които подобряват обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               (5)На 18 ноември 2020 г. Комисията прие становищата си относно проектите на бюджетни планове за 2021 г. на държавите членки от еврозоната, които се основаваха на качествена оценка на фискалните мерки. Комисията беше на мнение, че проектът на бюджетен план на Литва като цяло е в съответствие с препоръките за фискалната политика, приети от Съвета на 20 юли 2020 г., и че повечето от мерките, включени в плана, подкрепят икономическата активност на фона на значителна несигурност. На 21 декември 2020 г. Литва представи актуализиран проект на бюджетен план за 2021 г. Комисията беше на мнение, че проектът на бюджетен план на Литва като цяло е в съответствие с препоръките за фискалната политика, приети от Съвета на 20 юли 2020 г., и че повечето от мерките, включени в плана, подкрепят икономическата активност на фона на значителна несигурност. Някои мерки обаче изглежда не са временни или не са съпътствани от компенсаторни мерки.

               (6)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  7
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (7)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  8
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки с ниски рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазват финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (8)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  9
               .

               (9)На 30 април 2021 г. Литва представи своята програма за стабилност за 2021 г. в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (10)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Литва беше 7,4 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 47,3 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлезе на -8,0 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 7,1 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Литва също така предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на 2,7 % от БВП.

               На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Литва, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен.

               (11)Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози от програмата за стабилност е предпазлив през 2021 г. и 2022 г. Очаква се реалният БВП да нарасне с 2,6 % през 2021 г. и 3,2 % през 2022 г. В макроикономическия сценарий не са взети предвид инвестициите, които ще бъдат финансирани от Механизма за възстановяване и устойчивост. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. реалният БВП се очаква да нарасне с 2,9 % през 2021 г. и с 3,9 % през 2022 г. Прогнозите на Комисията са за по-голям БВП главно поради допускането за по-силно възстановяване на вътрешното търсене, включително инвестициите, които ще бъдат финансирани от Механизма за възстановяване и устойчивост.

               (12)В своята програма за стабилност за 2021 г. правителството планира нарастване на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 7,4 % от БВП през 2020 г. на 8,1 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да нарасне на 52,1 % от БВП през 2021 г. Според програмата промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) е предвидено да бъде -8,9 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на 5,2 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Тези прогнози са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г., в която се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет през 2021 г. да достигне 8,2 %, докато съотношението на дълга към БВП се очаква да достигне 51,9 % от БВП.

               (13)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Литва прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези силни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от Литва през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Някои от дискреционните мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., не изглеждат временни, нито съпътствани от компенсаторни мерки. Отвъд времевия хоризонт на прогнозата на Комисията, през 2023 г. оставащото въздействие на тези невременни мерки се оценява предварително на около 1 % от БВП. То се състои главно от увеличаване на заплатите в публичния сектор, пенсиите и други обезщетения.

               (14)В програмата за стабилност за 2021 г. се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,3 % от БВП през 2021 г., 0,8 % през 2022 г., 1,0 % през 2023 г. и 0,9 % през 2024 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. тези безвъзмездни средства са включени в бюджетните прогнози.

               (15)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  10
                и допълнен с допълнителна информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо, подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните спешни мерки бяха изключени от съвкупните разходи. Тези временни спешни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната икономическа ситуация и нормалната ситуация в областта на общественото здраве.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи.

               Поради това фискалната позиция след това се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и изключване на временните спешни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (16)В нейната програма за стабилност за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Литва да намалее на 6,0 % от БВП през 2022 г., главно поради спиране на временните мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне на 54,2 % от БВП през 2022 г. Тези прогнози са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г., според която дефицитът по консолидирания държавен бюджет ще бъде 6,0 %, докато съотношението на дълга към БВП се очаква да достигне 54,1 % от БВП.

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. от инвестициите, финансирани както от националните бюджети, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на -2,0 % от БВП
                  11
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 0,5 процентен пункт от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,3 процентен пункт от БВП
                  12
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат експанзионистичен принос от 1,8 процентни пункта от БВП.

               (17)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на предизвикателствата, свързани с изменението на климата, и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (18)Според средносрочните бюджетни планове на програмата се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 4,0 % през 2023 г. на 2,2 % от БВП през 2024 г. Планира се дефицитът по консолидирания държавен бюджет повече да не надвишава 3 % от БВП през 2024 г.

               Въз основа на програмата общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене от инвестициите, финансирани както от националните бюджети, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява средно на +2,1 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да намалее с 0,1 процентен пункт от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,1 процентен пункт от БВП
                  13
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат рестриктивен принос от 1,9 процентни пункта от БВП.

               Настоящата прогноза за средния 10-годишен номинален потенциален растеж е 5¼ %
                  14
               . Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Литва.

               (19)Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да остане 57,9 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. В средносрочен план е установено, че Литва е изправена пред средни рискове за фискалната устойчивост
                  15
               .

               (20)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат предимно качествени и да включват някои диференцирани количествени елементи като част от средносрочните насоки. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Съветът оцени програмата за стабилност за 2021 г. и последващите действия от страна на Литва във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.

                ПРЕПОРЪЧВА НА ЛИТВА:

               1.През 2022 г. да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително стимула от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Да държи под контрол растежа на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да се гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно тези, които подкрепят екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Литва и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2020 г. (OВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 95).

                     (6)

                        Очаква се окончателно приемане от Съвета, след одобрение от Европейския съвет. Текстът, договорен от Еврогрупата на 16 декември 2020 г., се намира на адрес:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/bg/pdf

                     (7)

                     ОВ
                      L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

                     (8)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (9)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа за възстановяването и модернизиране на нашата икономика“, Брюксел, 2.6.2021 г., COM(2021)500 final.

                     (10)

                        По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде оценена както трябва фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

                     (11)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което показва експанзионистична фискална политика.

                     (12)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат неутрален принос.

                     (13)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,1 процентен пункт от БВП.

                     (14)

                        По оценка на Комисията, следвайки общоприетата методика.

                     (15)

                        Вж. работния документ на службите на Комисията — статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на програмите за стабилност и конвергенция за 2021 г.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 516 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Люксембург
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Люксембург

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на Люксембург
                  5
                да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Той препоръча също на Люксембург да провежда, когато икономическите условия го позволяват, фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на обслужването на дълга, като същевременно увеличи инвестициите.

               (3)В Препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната се посочва фискалните политики да продължат да са подкрепящи във всички държави членки от еврозоната през цялата 2021 г. и мерките на политиката да бъдат съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат навременни, временни и целенасочени
                  6
               . Когато епидемичните и икономическите условия позволяват това, спешните мерки следва постепенно да бъдат премахнати, като същевременно се води борба със социалните последици от кризата и въздействието ѝ върху пазара на труда. Следва да се провеждат фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивост на обслужването на дълга, като същевременно се засилят инвестициите. Държавите членки следва да провеждат реформи, които подобряват обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               (4)На 18 ноември 2020 г. Комисията прие становищата си относно проектите на бюджетни планове за 2021 г. на държавите членки от еврозоната, които се основаваха на качествена оценка на фискалните мерки. Комисията беше на мнение, че проектът на бюджетен план на Люксембург като цяло е в съответствие с препоръките за фискалната политика, приети от Съвета на 20 юли 2020 г., и че повечето от мерките, включени в плана, подкрепят икономическата активност на фона на значителна несигурност.

               (5)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  7
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (6)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  8
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки с ниски рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазват финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (7)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  9
               .

               (8)На 30 април 2021 г. Люксембург представи своята програма за стабилност за 2021 г. в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (9)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Люксембург беше 4,1 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 24,9 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлезе на -6,6 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 3,6 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Люксембург също така предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на 5,7 % от БВП.

               На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Люксембург, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен.

               (10)Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен за 2021 г. и благоприятен за 2022 г. В програмата за стабилност се предвижда реалният БВП да нарасне с 4,0 % през 2021 г. в сравнение с 4,5 % според прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г., в която е взет предвид по-големият принос на вътрешното търсене и нетния износ към растежа. В програмата за стабилност се очаква реалният БВП да нарасне с 4,0 % през 2022 г. на фона на по-силното увеличение на нетния принос на износа, отколкото в прогнозата на Комисията, в която се предвиждат 3,3 % растеж на БВП.

               (11)В своята програма за стабилност за 2021 г. правителството планира намаляване на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 4,1 % от БВП през 2020 г. на 2,0 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да нарасне на 26,8 % от БВП. Според програмата промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) е предвидено да бъде -4,3 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на 0,6 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. се предвижда подобно съотношение на дълга към БВП през 2021 г., но по-голямо подобрение на дефицита до 0,3 % от БВП, което е свързано най-вече с по-голямо намаляване на публичните разходи.

               (12)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Люксембург прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези силни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от Люксембург през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Дискреционните бюджетни мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., са предимно временни или съпътствани от компенсаторни мерки.

               (13)В програмата за стабилност за 2021 г. все още не е включено получаването на безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост. Вместо това при липсата на достатъчно подробна информация относно националния план за възстановяване и устойчивост в прогнозата на Комисията се допуска опростена и линейна интеграция на финансираните от Фонда за възстановяване и устойчивост разходи в размер на около 0,03 % от БВП годишно.

               (14)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  10
                и допълнен с допълнителна информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо и подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните спешни мерки бяха изключени от съвкупните разходи. Тези временни спешни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната икономическа ситуация и нормалната ситуация в областта на общественото здраве.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи.

               Поради това фискалната позиция след това се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и изключване на временните спешни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (15)В програмата си за стабилност за 2021 г. Люксембург планира дефицитът му по консолидирания държавен бюджет да намалее до 1,3 % от БВП през 2022 г., главно поради по-големите държавни приходи и намаляването на социалните разходи вследствие на спирането на временните мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне на 28,0 % от БВП през 2022 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. се предвижда по-малък дефицит (0,1 %) и по-малко съотношение на дълга към БВП (26,8 %).

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. от инвестициите, финансирани както от националните бюджети, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на -0,2 % от БВП
                  11
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да остане непроменен. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,1 процентен пункт от БВП
                  12
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат експанзионистичен принос от 0,4 процентен пункт от БВП.

               (16)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на предизвикателствата, свързани с изменението на климата, и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (17)Според средносрочните бюджетни планове в програмата се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 0,4 % от БВП през 2023 г. на 0,0 % от БВП през 2024 г. и да се превърне в излишък от 0,4 % от БВП през 2025 г. В програмата не е включена информацията, необходима за оценка на цялостната фискална позиция през 2023 г. и 2024 г.

               Настоящата прогноза за средния 10-годишен номинален потенциален растеж е 5%
                  13
               . Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Люксембург.

               (18)Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП в програмата за стабилност се планира да намалее от 28,4 % от БВП през 2023 г. до 28,2 % от БВП през 2024 г. Смята се, че Люксембург е изправен пред слаби рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план, както е посочено в последния анализ на устойчивостта на дълга
                  14
               .

               (19)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат предимно качествени. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Съветът оцени програмата за стабилност за 2021 г. и последващите действия от страна на Люксембург във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.

               ПРЕПОРЪЧВА НА ЛЮКСЕМБУРГ:

               1.През 2022 г. да провежда подкрепяща фискална позиция, включително стимула от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да се гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Люксембург и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2020 г. (OВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 101).

                     (6)

                        Очаква се окончателно приемане от Съвета, след одобрение от Европейския съвет. Текстът, договорен от Еврогрупата на 16 декември 2020 г., се намира на адрес: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/bg/pdf

                     (7)

                     ОВ
                      L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

                     (8)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (9)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа за възстановяването и модернизиране на нашата икономика“, Брюксел, 2.6.2021 г., COM(2021)500 final.

                     (10)

                        По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде оценена както трябва фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

                     (11)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което показва експанзионистична фискална политика.

                     (12)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,2 процентен пункт от БВП.

                     (13)

                        По оценка на Комисията, следвайки общоприетата методика.

                     (14)

                        Вж. работния документ на службите на Комисията — статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на програмите за стабилност и конвергенция за 2021 г.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 520 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Австрия
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Австрия

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие Съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на разпространението на COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на Австрия
                  5
                да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Също така той препоръча на Австрия, когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите.

               (3)В Препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната се посочва, че фискалните политики във всички държави членки от еврозоната през 2021 г. продължават да бъдат насочени към подпомагане и мерките на политиката следва да бъдат съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат навременни, ограничени във времето и целенасочени
                  6
               . Когато епидемичните и икономическите условия позволяват това, извънредните мерки следва постепенно да бъдат премахнати, като същевременно се води борба със социалните последици и въздействието на кризата върху пазара на труда. Следва да се провеждат фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно се увеличат инвестициите. Държавите членки следва да провеждат реформи, които засилват покритието, адекватността и устойчивостта на системата на здравеопазването и системата за социална защита за всички.

               (4)На 18 ноември 2020 г. Комисията прие своите становища относно проектите на бюджетни планове за 2021 г. на държавите членки от еврозоната, които се основаваха на качествена оценка на фискалните мерки. Комисията беше на мнение, че проектът на бюджетен план на Австрия като цяло е в съответствие с препоръките за фискалната политика, приети от Съвета на 20 юли 2020 г., както и че повечето мерки, включени в плана, подпомагат икономическата активност в условията на съществена несигурност.

               (5)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  7
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (6)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  8
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки със слаби рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазят финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (7)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  9
               .

               (8)На 28 април 2021 г. Австрия представи своята програма за стабилност за 2021 г. в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (9)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Австрия беше 8,9 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 83,9 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлиза на -9,6 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 6,8 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Австрия също така предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на 3,5 % от БВП.

               На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Австрия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, а нейният консолидиран държавен дълг надхвърли референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не намаля със задоволителни темпове. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита и критерият за дълга не са изпълнени.

               (10)Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност е предпазлив за 2021 и 2022 г. В програмата се прогнозира реалният БВП да нарасне умерено през 2021 г. с 1,5 % и да отбележи по-голям растеж с 4,7 % през 2022 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. заложените стойности за реалния растеж са 3,4 % през 2021 г. и 4,3 % през 2022 г. Разликата между двете прогнози се дължи главно на различните крайни дати, което позволи на Комисията да вземе предвид в прогнозите си по-високата от очакваното експресна оценка за БВП за първото тримесечие, публикувана в края на април. В допълнение в прогнозите на Комисията са отчетени разхлабването на ограниченията, състояло се през април в част от страната, и оповестяването от правителството на съществено разхлабване на ограничителните мерки от средата на май.

               (11)В своята програма за стабилност за 2021 г. правителството планира намаляване на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 8,9 % от БВП през 2020 г. на 8,4 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да нарасне на 89,6 % от БВП през 2021 г. Според програмата промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) се очаква да възлезе на -9,2 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на 5,8 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Тези прогнози са по-малко благоприятни в сравнение със стойностите в прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се подобри и да достигне 7,6 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се очаква да нарасне на 87,2 % от БВП през 2021 г. Това е в голяма степен резултат от по-благоприятния макроикономически сценарий в прогнозата на Комисията.

               (12)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Австрия прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, овладяване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези силни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от Австрия през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Някои от дискреционните мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., не изглеждат временни или да са съпътствани с компенсаторни мерки. Извън хоризонта на прогнозата на Комисията, през 2023 г. остатъчното въздействие на тези невременни мерки се оценява предварително на около 1 % от БВП, като то се състои главно от инвестиционни премии, въвеждането на дегресивна амортизация и данъчно облекчение върху доходите на физическите лица, както и от капиталови трансфери. Тези невременни мерки включват също инвестиции в размер на приблизително ⅒ % от БВП, които се очаква да подпомогнат средносрочния потенциален растеж, а по този начин и устойчивостта.

               (13)В програмата за стабилност за 2021 г. се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,02 % от БВП през 2020 г., 0,1 % през 2021 г., 0,3 % през 2022 г., 0,3 % през 2023 г. и 0,2 % от БВП през 2024 г. Пролетната прогноза на Комисията включва изцяло тези безвъзмездни средства в своите бюджетни прогнози.

               (14)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  10
                и допълнен с информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо, подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните извънредни мерки бяха изключени от съвкупните разходи. Тези временни извънредни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната ситуация в областта на общественото здраве, както и на нормалната икономическа ситуация.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи.

               Поради това фискалната позиция след това се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и временните мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (15)В програмата ѝ за стабилност за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Австрия да намалее до 4,3 % от БВП през 2022 г., главно поради прогнозирания висок икономически растеж от 4,7 % в реално изражение, очакваното възстановяване на пазара на труда и силното частно потребление. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее на 88,1 % от БВП през 2022 г. Тези прогнози са по-малко благоприятни от стойностите в прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се подобри и да възлиза на 3,0 % от БВП през 2022 г., а съотношението на дълга към БВП се прогнозира да намалее на 85,0 % от БВП през 2022 г. Това до голяма степен е резултат от различните базисни макроикономически сценарии.

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. на инвестициите, финансирани от националния бюджет и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява като неутрална (в размер на 0,0 % от БВП)
                  11
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 0,1 процентни пункта от БВП. Инвестициите, финансирани на национално равнище, се очаква да имат неутрален принос
                  12
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) също да имат неутрален принос.

               (16)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на изменението на климата и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (17)Според средносрочните бюджетни планове на програмата се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 3,0 % през 2023 г. на 2,5 % от БВП през 2024 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет вече да не надвишава 3 % от БВП през 2023 г.

               Въз основа на програмата общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене на инвестициите, финансирани от националния бюджет и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на 0,6 % от БВП средно през 2023 г. и 2024 г. Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 0,1 процентни пункта от БВП. Инвестициите, финансирани на национално равнище, се очаква да имат неутрален принос
                  13
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат рестриктивен принос от 0,4 процентни пункта от БВП.

                     14
                  Настоящата прогноза за 10-годишния среден номинален потенциален растеж възлиза на 3 %. Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Австрия.

               (18)Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 88,1 % от БВП през 2023 г. на 87,6 % от БВП през 2024 г. В средносрочен план се счита, че Австрия е изправена пред средни рискове за фискалната устойчивост
                  15
               .

               (19)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат с предимно качествен характер. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Съветът оцени програмата за стабилност за 2021 г. и последващите действия от страна на Австрия във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.

               ПРЕПОРЪЧВА НА АВСТРИЯ:

               1.През 2022 г. да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително стимула от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да поддържа инвестициите, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Австрия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2020 г. (ОВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 129).

                     (6)

                        Очаква се окончателно приемане от Съвета след одобрение от Европейския съвет. Текстът, договорен от Еврогрупата на 16 декември 2020 г., е на разположение на адрес:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/bg/pdf
                  .

                     (7)

                     ОВ
                      L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

                     (8)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (9)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа на възстановяването и модернизиране на нашата икономика“, Брюксел, 2.6.2021 г. (COM(2021) 500 final).

                     (10)

                        По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде извършена подходяща оценка на фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

                     (11)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на по-висок растеж на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което е индикация за експанзионистична фискална политика.

                     (12)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

                     (13)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

                     (14)

                        По оценка на Комисията, следвайки общоприетата методика.

                     (15)

                        Вж. работния документ на службите на Комисията „Статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на програмите за стабилност и конвергенция за 2021 г.“.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 524 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Словения
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Словения

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на Словения
                  5
                да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Той препоръча също на Словения да провежда, когато икономическите условия го позволяват, фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на обслужването на дълга, като същевременно увеличи инвестициите.

               (3)В Препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната се посочва, че фискалните политики следва да продължат да са подкрепящи във всички държави членки от еврозоната през цялата 2021 г. и мерките на политиката да са съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат навременни, ограничени във времето и целенасочени
                  6
               . Когато епидемичните и икономическите условия позволяват това, спешните мерки следва постепенно да бъдат премахнати, като същевременно се води борба със социалните последици от кризата и въздействието ѝ върху пазара на труда. Следва да се провеждат фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивост на обслужването на дълга, като същевременно се засилят инвестициите. Държавите членки следва да провеждат реформи, които укрепват обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               (4)На 18 ноември 2020 г. Комисията прие становищата си относно проектите на бюджетни планове за 2021 г. на държавите членки от еврозоната, които се основаваха на качествена оценка на фискалните мерки. Комисията беше на мнение, че проектът на бюджетен план на Словения като цяло е в съответствие с препоръките за фискалната политика, приети от Съвета на 20 юли 2020 г., и че повечето от мерките, включени в плана, подкрепят икономическата активност на фона на значителна несигурност.

               (5)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  7
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (6)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  8
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки с ниски рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазват финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (7)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  9
               .

               (8)На 30 април 2021 г. Словения представи своята програма за стабилност за 2021 г. в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (9)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Словения беше 8,4 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 80,8 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлиза на -8,9 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 5,2 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Словения също така предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на 5,5 % от БВП.

               На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Словения, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, а консолидираният държавен дълг надхвърли референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не намаля със задоволителни темпове. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен и критерият за дълга не е спазен.

               (10)Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е предпазлив през 2021 г. и 2022 г. В програмата за стабилност се предвижда реалният БВП да нарасне с 4,6 % през 2021 г. и 4,4 % през 2022 г. В прогнозата на Комисията от пролетта се предвижда растеж на реалния БВП с 4,9 % през 2021 г. и с 5,1 % през 2022 г. В пролетната прогноза на Комисията частното потребление се очаква да се възстанови малко по-бързо, отколкото в програмата за стабилност, поради потиснатото от кризата търсене и прогнозирания по-висок ръст на заетостта и заплатите. В пролетната прогноза на Комисията се очакват също така по-голяма динамика на инвестициите през 2022 г. и по-голям износ през 2021 г. и 2022 г.

               (11)В своята програма за стабилност за 2021 г. правителството планира увеличение на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 8,4 % от БВП през 2020 г. на 8,6 % от БВП през 2021 г. и намаление на съотношението на дълга към БВП на 80,4 % от БВП през 2021 г. Според програмата промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) би следвало да възлиза на -9,2 % от БВП през 2021 г., което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на 2,6 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Тези прогнози са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г., според която се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да достигне 8,5 % от БВП, а съотношението на дълга към БВП да възлезе на 79,0 % от БВП. Макар и двете прогнози да предвиждат значително увеличение на първичните разходи, което не се обяснява с временни спешни мерки, свързани с кризата, съществуват различия в техния състав. В прогнозата на Комисията се предвижда по-нисък ръст на публичните инвестиции поради по-слабото усвояване на средствата от ЕС през 2021 г. и по-бавното въвеждане на финансирани на национално равнище инвестиционни проекти. Може да се очаква и по-висок номинален растеж в някои категории текущи разходи. Прогнозираното съотношение на дълга към БВП в прогнозата на Комисията е по-ниско поради по-благоприятната динамика на номиналния БВП.

               (12)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Словения прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези решителни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от Словения през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Дискреционните бюджетни мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., са предимно временни или съпътствани от компенсаторни мерки.

               (13)В програмата за стабилност за 2021 г. се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,6 % от БВП през 2021 г., 1,2 % през 2022 г. и 0,7 % през 2023 г. В нея се предвиждат допълнителни разходи в размер на 0,2 % от БВП през 2024 г. и около 0,3 % през 2025 г. и 2026 г. В програмата се приема и че заемите по Механизма за възстановяване и устойчивост възлизат на 0,1 % от БВП през 2022 г. и достигат 0,4 % от БВП през 2025 г. Пролетната прогноза на Комисията не включва изцяло тези безвъзмездни средства в бюджетните прогнози поради факта, че тази информация не беше налична към крайната дата за прогнозата на Комисията. Вместо това в прогнозата на Комисията се приема, че разходите са финансирани с безвъзмездни средства в размер на 0,2 % от БВП през 2021 г. и 0,6 % от БВП през 2022 г. въз основа на информацията в плана за възстановяване и устойчивост, приет от правителството на 28 април 2021 г.

               (14)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  10
                и допълнен с допълнителна информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо, подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните спешни мерки бяха изключени от съвкупните разходи. Тези временни спешни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната ситуация в областта на икономиката и общественото здраве.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи.

               Поради това фискалната позиция след това се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и без временните спешни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (15)В своята програма за стабилност за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Словения да намалее до 5,7 % от БВП през 2022 г., главно поради икономическото възстановяване и премахването на временните мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее на 79,6 % от БВП през 2022 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. се предвижда по-малък дефицит (4,7 % от БВП) и по-ниски съотношения на дълга (76,7 % от БВП). И в двете прогнози ръстът на първичните разходи (като се изключат свързаните с кризата временни спешни мерки) остава голям. Разликата в прогнозите за дефицита се обяснява до голяма степен с по-благоприятния макроикономически сценарий в прогнозата на Комисията и следователно с по-ниския дял на общите разходи в БВП. И двете прогнози не включват въздействието на редица мерки, включително мащабен пакет от данъчни реформи, приет неотдавна от правителството. Според информацията, предоставена в програмата за стабилност, тези мерки, ако бъдат приети от парламента, могат да доведат до увеличаване на дефицита с най-малко 0,7 % от БВП през 2022 г.

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. от инвестициите, финансирани както от националния бюджет, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на -0,1 % от БВП
                  11
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 0,3 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да осигурят неутрален принос
                  12
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

               (16)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на предизвикателствата, свързани с изменението на климата, и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (17)Според средносрочните бюджетни планове на програмата се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 3,8 % от БВП през 2023 г. на 2,8 % от БВП през 2024 г. Поради това се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет вече да не надвишава 3 % от БВП през 2024 г.

               Въз основа на програмата общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене от инвестициите, финансирани както от националния бюджет, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява средно на 1,5 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да намалее с 0,6 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,4 процентни пункта от БВП
                  13
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат рестриктивен принос от 0,6 процентни пункта от БВП.

               Настоящата прогноза за средния 10-годишен номинален потенциален растеж е 4¼ %
                  14
               . Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Словения.

               (18)Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне от 79,0 % от БВП през 2023 г. на 78,0 % от БВП през 2024 г. Счита се, че Словения е изправена пред средни рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план съгласно последния анализ на устойчивостта на обслужването на дълга
                  15
               .

               (19)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат с предимно качествен характер. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Съветът оцени програмата за стабилност за 2021 г. и последващите действия от страна на Словения във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.

               ПРЕПОРЪЧВА НА СЛОВЕНИЯ:

               1.През 2022 г. да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително стимула от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да се гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Словения и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2020 г. (OВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 157).

                     (6)

                        Очаква се окончателно приемане от Съвета след одобрение от Европейския съвет. Текстът, договорен от Еврогрупата на 16 декември 2020 г., е на разположение на адрес: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/bg/pdf

                     (7)

                     ОВ
                      L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

                     (8)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (9)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа на възстановяването и модернизиране на нашата икономика“, Брюксел, 2.6.2021 г. (COM(2021)500 final).

                     (10)

                        По-специално четиригодишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да се оцени правилно фискалната подкрепа за възстановяването, осигурена от инвестиции, финансирани на национално равнище.

                     (11)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което показва експанзионистична фискална политика.

                     (12)

                        Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, също се очаква да осигурят неутрален принос.

                     (13)

                        Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, се очаква да осигурят неутрален принос.

                     (14)

                        По оценка на Комисията, следвайки общоприетата методика.

                     (15)

                        Вж. работния документ на службите на Комисията — Статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на програмите за стабилност и конвергенция за 2021 г.