               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 406 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Естония за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Естония за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Естония за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Естония за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2018 г. за координация на икономическите политики. Съветът надлежно взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Естония не е сред държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Естония следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката относно икономическата политика за еврозоната, както е посочено в препоръките  по-долу, по-специално в 1.

               (3)Докладът за Естония
                  4
                за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Естония в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Естония през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Естония не са налице макроикономически дисбаланси.

               (4)На 26 април 2018 г. Естония представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (6)Спрямо Естония понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Правителството планира да премине от общ бюджетен дефицит от 0,3 % от БВП през 2017 г. към излишък от 0,2 % от БВП през 2018 г. и 0,5 % от БВП през 2019 г., а след това да премине към балансиран бюджет. Средносрочната бюджетна цел е структурен дефицит от 0,5 % от БВП. Съгласно програмата за стабилност за 2018 г. преизчисленият
                  7
                структурен дефицит се очаква да достигне 0,8 % от БВП през 2018 г., 0,4 % от БВП през 2019 г. и да остане с малък дефицит след това. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под 9 % от БВП през 2018 г. и 2019 г. и да се понижи до 5,3 % от БВП до 2022 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен. Неблагоприятните рискове за хипотезите относно прираста на приходите са свързани предимно с някои от мерките, които не са добре конкретизирани, което засяга всички години от програмния период.

               (7)За 2018 г. на Естония се препоръчва да поддържа своята средносрочна бюджетна цел. Това е съвместимо с максимален темп на номинален растеж на нетните първични държавни разходи
                  8
                в размер на 6,1 %, което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо от 0,2 % от БВП.  Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от известно отклонение от това изискване през 2018 г. През 2019 г., с оглед на прогнозираната разлика от 2,7 % между фактическия и потенциалния БВП в Естония, както и поради това, че планираният растеж на БВП е под на очаквания потенциален растеж, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не следва да надвиши 4,1 %, което съответства на структурна корекция от 0,6 % от БВП, произтичаща от матрицата на изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г., ако политиката не бъде променена, има риск от известно отклонение от това изискване през 2019 г., както и за 2018 г. и 2019 г взети заедно. Като цяло Съветът е на мнение, че Естония трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за гарантиране на съответствие през 2018 г. и 2019 г.

               (8)Основно предизвикателство пред Естония остава осигуряването на адекватна мрежа за социална сигурност с подкрепата на по-добро предоставяне на услуги. Естония харчи по-малко за социалната закрила (около 16 % от БВП), отколкото средната стойност за Европейския съюз (около 28 % от БВП). Въздействието на социалните трансфери за намаляването на бедността се подобрява, но все още е слабо и под средното за Европейския съюз. В Естония все още е голям делът на застрашените от бедност, особено за хората с увреждания, безработните семейства и възрастните хора, особено тези, които живеят сами. Неравенството в доходите — 5,6 % през 2016 г. продължава да е по-голямо от средното (5,2% през 2016 г.) за Европейския съюз въпреки неотдавнашните подобрения. Предприемат се някои стъпки за осигуряване на достатъчни семейни обезщетения в полза на многочленните семейства, което допълнително намали относителната бедност сред децата. Минималният доход бе увеличен и придружени от стимули за завръщане на работа. Плащането на надбавка в размер на 115 EUR за лица с ниски пенсии, които живеят сами, бе първата стъпка в борбата с много високия процент на застрашените от бедност, характерен за тази група. Разликата между хората с увреждания и тези без увреждания, изложени на риск от бедност или социално изключване (20,9 % през 2016 г.), е по-висок от средния за Европейския съюз (10,1 %). Финансирането на услуги за дългосрочни грижи не отговаря на потребностите на застаряващото население. Все още предстои да се види въздействието на сегашната административна реформа върху предоставянето на висококачествени услуги.

               (9)Разликата в заплащането между жените и мъжете продължава да бъде една от най-големите в Европейския съюз — 25,3 %, въпреки че намалява. Балансът между професионалния и личния живот се насърчава от неотдавнашните промени в родителския отпуск и социално осигурителните системи. Очаква се тези промени да стимулират жените да се върнат на работа по-рано и по този начин да се допринесе за намаляване на разликата в заплащането между жените и мъжете.  Промените ще бъдат въведени между 2018 г. и 2020 г. Обсъжда се предложението за втория етап от реформата на родителския отпуск. Постоянната ангажираност със социалните партньори и укрепването на техния капацитет, с оглед на много малобройната членска маса, продължават да са важни в този контекст и извън него. Предстои да бъдат приети измененията в Закона за равенството между половете, които да подобрят прозрачността на възнагражденията. След като бъдат приети, те обаче ще се прилагат само за организациите от публичния сектор. Не се очаква да бъде разработен инструмент за анализ на разликите в заплащането между половете преди 2019 г.

               (10)Бавният растеж на производителността в Естония е свързан със умерените резултати в областта на научните изследвания, технологиите и иновациите. По-малко от 0,5 % от естонските дружества декларират научноизследователски дейности през 2016 г., интензивността на научноизследователската и развойната дейност сред предприятията е само 0,7 % от БВП — половината от средната стойност за ЕС, която е 1,3 %. Освен това няколко от показателите, измерващи иновациите, като например малките и средни предприятия, създаващи нови продукти и процеси, или вътрешнофирмени иновации, са намалели значително през последните години. Въпреки че в икономиката някои дейности са с висока добавена стойност и използват интензивно  знанията, интензивността на частната научноизследователска и развойна дейност, връзките между науката и предприятията в областта на иновациите и технологичният капацитет продължава да бъдат слаби. Публичните разходи за научни изследвания, технологии и иновации обикновено бяха над средните за Европейския съюз. Недостатъчното определяне на приоритети в публичната научноизследователска дейност обаче поставя предизвикателства. Естония въведе няколко мерки за насърчаване на НИРД в икономиката, но постигането на максимално въздействие от тях представлява предизвикателство.

               (11)В контекста на европейския семестър за 2018 г. Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Естония и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г. и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Естония през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (12)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището
                  9
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Естония да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

               1.[Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 4,1 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Да подобри адекватността на мрежата за социална сигурност, по-специално за възрастните хора и хората с увреждания. Да предприеме мерки за намаляване на разликата в заплащането между половете, включително чрез подобряване на прозрачността на възнагражденията в частния сектор.

               2.Да насърчава научните изследвания и иновациите, по-специално чрез предоставяне на ефективни стимули за разширяване на базата от иновации.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 406 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        Работен документ на службите на Комисията SWD (2018) 205 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

                     (8)

                        Нетните първични разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (9)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 417 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Малта за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Малта за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Съветът надлежно взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Малта не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Малта следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката относно икономическата политика за еврозоната, както е посочено в препоръките по-долу, по-специално в 1. Докладът за Малта
                  4
                за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Малта в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Малта през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 13 април 2018 г. Малта представи своята Национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (5)Спрямо Малта понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира да поддържа излишък в номиналното изражение за периода 2018—2021 г. Средносрочната бюджетна цел за балансирана бюджетна позиция по отношение на БВП продължава да се спазва с положителен марж през целия период на програмата. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под заложената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП и постепенно да намалее от 50,8 % от БВП през 2017 г. до около 36 % през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен за 2019 г. и благоприятен за 2020—2021 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,6 % от БВП през 2018 г. и 1,1 % от БВП през 2019 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Малта да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 и 2019 г. Същевременно в краткосрочен и средносрочен план внимателно следва да се наблюдава развитието на разходите, особено с оглед на евентуалните бъдещи рискове за стабилността на приходите.

               (6)Както е посочено в препоръките от 2018 г. за еврозоната, борбата срещу стратегиите за агресивно данъчно планиране е от съществено значение, за да се възпрепятства нарушаването на конкуренцията между предприятията, за гарантирането на справедливо третиране на данъкоплатците и за защита на публичните финанси. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на ЕС. Липсата на данъци, удържани при източника (т.е от лица пребиваващи в ЕС към такива, които пребивават в трети държави), върху дивиденти, лихви и авторски и лицензионни възнаграждения, направени от предприятия със седалище в Малта, може да доведе до пълно избягване на данъчно облагане върху тези плащания, ако те не са обложени също в държавата на местоназначение. Въпреки че новият режим за приспадане на фиктивните лихви ще спомогне за намаляване на склонността към задлъжняване, недостатъчните правила за борба със злоупотребите в комбинация с капиталов режим с относително високи лихви, могат да осигурят възможности за избягване на данъци. Наличието на някои разпоредби в двустранните данъчни спогодби между Малта и други държави — членки на ЕС, в съчетание с данъчната система на Малта, при която дружество, което е местно лице, но не е регистрирано в Малта, се облага по източник и въз основа на паричните преводи, може да се използва от дружествата, за да участват в практики за избягване на данъци. Комисията взема под внимание ангажимента на Малта да се бори със стратегиите на данъкоплатците за агресивно данъчно планиране. Въз основа на неотдавнашните разговори, Комисията ще продължи конструктивния си диалог с цел борба срещу данъкоплатци агресивни стратегии за планиране.

               (7)Дългосрочната устойчивост на публичните финанси на Малта продължава да бъде предизвикателство. Това се дължи изцяло на отражението върху бюджета на свързаните със застаряването на населението разходи, като например разходите за здравеопазване, дългосрочни грижи и пенсии. Пенсионната система е изправена пред двойното предизвикателство да постигне устойчивост и същевременно да гарантира адекватни пенсионни доходи. Дългосрочните перспективи за устойчивостта на пенсионните разходи се подобриха главно благодарение на по-положителна оценка на потенциала за дългосрочен растеж на Малта. При все това мерките, въведени в бюджета за 2016 г., имаха само ограничено въздействие върху дългосрочната устойчивост на пенсионната система, която по тази причина продължава да бъде важно предизвикателство. Освен това, въпреки въвеждането на мерки за подобряване на адекватността на пенсиите, неравнопоставеността на половете по отношение на пенсиите остава голяма. Функционирането на здравеопазването се подобри, а времето за чакане намалява. Продължават обаче да са налице предизвикателства при преразпределянето на ресурсите и дейностите от болнични грижи към първичната медицинска помощ. Институционалната рамка на първичното здравно обслужване оказва натиск върху болничните грижи и спешната помощ. Болничните и първичните здравни грижи не са добре координирани, а спешните грижи все още се използват неефективно. Достъпът до иновативни лекарства продължава да бъде основно предизвикателство, като това важи и за бюджета. Бяха предприети инициативи за удовлетворяване на нарастващото търсене в системата за дългосрочни грижи, като например стимулиране на предлагането на грижи в общността и домашни грижи.

               (8)Известен напредък бе отбелязан в подобряването на трансграничното сътрудничество. Въпреки това, Малтийският орган за финансови услуги явно все още е с недостатъчен персонал, а неговият капацитет да упражнява надзор над голяма трансгранична финансова система, по-специално нейния небанков сегмент, буди загриженост. Освен това, въпреки че секторът на услугите (в частност на индустрията за онлайн хазартни услуги) допринесе значително за устойчивия икономически растеж на страната, това може да създаде предизвикателства за целостта на финансовата система, поради което е необходима солидна уредба срещу изпирането на пари. Малта наскоро транспонира 4-та директива срещу изпирането на пари. Ефективността на нейното прилагане предстои да бъде оценена. Освен това след транспонирането на директивата в националното законодателство малтийските органи наскоро представиха интегрирана стратегия за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма. Наред с другите действия, ще бъде създаден Национален координационен комитет за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма, съставен от представители на правителството и други имащи отношение национални органи. Остават обаче предизвикателства по отношение на гарантирането на правилното изпълнение и ефективното прилагане на наскоро приетата нормативна уредба.

               (9)В контекст на силен икономически растеж и реформи в подкрепа на заетостта на жените и повишаването на квалификацията на работната сила, резултатите на пазара на труда на Малта допълнително се подобриха. Въпреки това, продължават да бъдат предизвикателство големите различия между половете по отношение на заетостта и слабото участие на пазара на труда на жените на възраст над тридесет години и на хората с увреждания. Сравнително слаб остава замисълът на отпуска по бащинство и на родителския отпуск, но е важен за балансирането на отговорностите между половете за полагане на грижи и за по-голямата подкрепа за жените да работят. Недостигът на работна ръка нараства, а несъответствието между търсените и предлаганите умения се запазва. Значителен дял от работната сила на Малта все още е с ниска квалификация, същевременно нараства зависимостта от чуждестранна работна ръка за преодоляване на недостига на работна ръка и умения. Очаква се да продължат политическите инициативи, осъществявани в областта на пазара на труда, уменията и социалната интеграция, но те трябва да вземат предвид мониторинга и оценката въз основа на резултатите.

               (10)През 2017 г. процентът на преждевременно напускане на училище остава най-високият в ЕС — 18,6 %, с малко подобрение в сравнение с предходната година. В Малта процентът на преждевременно напускащите училище за хората с увреждания е най-висок — 50 %, два пъти повече от средното за ЕС. Освен това учебните резултати са силно повлияни от социално-икономическия произход, вида и степента на увреждане. Разликата в резултатите при научните дисциплини между учениците от най-слабите спрямо най-добрите училища е сред най-големите в ЕС и 1,5 пъти над средната стойност в Организацията за икономическо сътрудничество и развитие. Делът на учениците с ниски постижения по математика, точни науки и четене е четвърти по големина в ЕС. Липсва всеобхватна стратегия за подобряване на качеството на образованието и намаляване на неравенствата в образователните постижения между социалните групи и различните видове училища.

               (11)Силният икономически растеж увеличи натиска върху инфраструктурата и природните ресурси. По-специално, секторът на автомобилния транспорт е изправен пред мащабни инфраструктурни проекти и дългосрочните предизвикателства пред устойчивостта. Недостатъчната транспортна инфраструктура и нарастването на разходите, свързани с претоварването, представляват пречка пред инвестициите. Увеличаването на броя на превозните средства и на движението води до повишаване на емисиите на парникови газове и се отразява отрицателно на качеството на въздуха. Те могат също така да оказват отрицателно въздействие върху туризма, който е важен стълб на малтийската икономика. Поради това необходимостта от преодоляване на недостига на инфраструктура върви ръка за ръка с необходимостта от подходящи транспортни решения. През 2016 г. правителството прие Национална транспортна стратегия за периода до 2050 г. и оперативен генерален план за транспорта до 2025 г. То обяви също така проект на стойност 700 милиона евро за модернизиране на пътната мрежа. Взети заедно, тези мерки се очаква да намалят икономическите разходи от задръстванията с по-малко от 20 %. Увеличаването на икономическата активност може да обостри съществуващите инфраструктурни проблеми, което да постави още по-силен натиск върху природните ресурси. Освен това в плана не се определя ясна цел за намаляването на емисиите на парникови газове от транспорт и не се предлага ефективна система за мониторинг на изпълнението на докладваните мерките (освен петгодишен цикъл за техния преглед). Ето защо е важно да се определят цели и да се прилагат мерки за съществено намаляване на задръстванията и на емисиите на парникови газове от транспорт до 2025 г., което ще позволи периодично наблюдение на напредъка.

               (12)Поради предизвикателствата, породени от островния характер и малката площ на страната, необходимостта да се премине към по-кръгова икономика става особено належаща. Интелигентните инвестиции могат да помогнат за намаляване на натиска върху уязвимите природни ресурси на острова. Например, ако не бъдат преодолени, трудностите с изхвърлянето на отпадъци от строителство и разрушаване могат да намалят качеството на околната среда и привлекателността на страната като туристическа дестинация. Въпреки че Малта продължава да бъде сред слабо класираните по показателите за екоиновациите (26-то място в ЕС през 2016 г., 18-то през 2013 г. според индекса за екоиновации), страната има потенциал да привлече инвестиции за намиране или внедряване на новаторски решения за подобряване на ресурсната и енергийната ефективност в строителството, както и за подобряване на управлението на отпадъци и отпадъчни води. По-специално, необходими са подобрения в управлението на отпадъците заедно с инвестиции в съоръжения за рециклиране на отпадъци от строителство и разрушаване, както и извършването на проверки за предотвратяване на незаконното депониране или изхвърляне в морето на такива отпадъци.

               (13)Съдебната система продължава да е изправена пред предизвикателства по отношение на своята ефикасност и е необходима укрепена правна и институционална уредба за борба с корупцията, за да се гарантира високо качество на стопанската среда. Управленските слабости в уредбата за борба с корупцията могат да се отразят неблагоприятно на бизнес климата и да повлияят отрицателно на инвестициите. Ефективността на усилията на Малта в борбата с корупцията трябва да се подобри още повече, особено по отношение на разследването и наказателното преследване на корупцията. Подобряването на рамката за управление е от решаващо значение за запазване на имиджа и привлекателността на Малта като международна инвестиционна дестинация.

               (14)В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Малта и го публикува в доклада за страната от 2018 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Малта, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Малта, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (15)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г. и е на мнение, че Малта се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж,

               ПРЕПОРЪЧВА на Малта да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

               1.Да укрепи цялостната рамка на управление, като засили националния надзор върху международно ориентираните финансови предприятия, лицензирани в Малта, като гарантира ефективното прилагане на уредбата за борба с изпирането на пари и продължи да ускорява борбата срещу корупцията.

               2.Да гарантира устойчивостта на здравеопазването и на пенсионната система, включително като увеличи законоустановената възраст за пенсиониране и чрез ограничаване на възможностите за ранно пенсиониране.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        COM (2018) 417 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 216 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 413 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Латвия за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Латвия за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Латвия за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Латвия за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя надлежно взе предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие и Доклада за механизма за предупреждение, в който Латвия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана по-долу „препоръката за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Латвия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката относно икономическата политика на еврозоната, както е отразено по-долу, по-специално в препоръки (1) и (2).

               (3)Докладът за Латвия за 2018 г.
                  4
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Латвия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Латвия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 11 април 2018 г. Латвия представи своята национална програма за реформи за 2018 г., а на 16 април — своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (6)Спрямо Латвия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира влошаване на номиналното салдо от дефицит в размер на 0,5 % от БВП през 2017 г. до дефицит от 0,9 % от БВП през 2018 г. и 2019 г., преди да се подобри до 0,4 % от БВП през 2020 г. и 2021 г. Това развитие се очаква да бъде в съответствие със средносрочната бюджетна цел за структурен дефицит от 1 % от БВП и с допустимите отклонения, основани на пенсионната реформа и клаузата за структурни реформи в сектора на здравеопазването. Преизчисленият[1] структурен бюджетен дефицит се очаква да нарасне от -1,2 % от БВП през 2017 г. до -1,7 % от БВП през 2018 г., след което през 2019 г. да намалее до -1,5 % от БВП.  Съгласно програмата за стабилност за 2018 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 40,1 % от БВП през 2017 г. до 36 % от БВП през 2021 г. Прогнозите за растеж на БВП в програмата изглеждат особено оптимистични за 2018 г. и реалистични за 2019 г. в сравнение с прогнозата на Комисията. Има риск от влошаване на състоянието на бюджета, който е свързан с оптимистичната прогноза за средствата, генерирани от мерките за подобряване на спазването на данъчното законодателство.

               (7)На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Латвия да постигне своята средносрочна бюджетна цел през 2018 г., като се вземат предвид допустимите отклонения, свързани с изпълнението на цялостната реформа на пенсионната система и структурните реформи, за които е позволено временно отклонение. Това е в съответствие с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  7
                в размер на 6,0 % през 2018 г., което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо с 0,3 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от значително отклонение от средносрочната бюджетна цел през 2018 г. При все това, с оглед на по-добрите от очакваното резултати за 2017 г., този риск може да бъде по-малък през 2018 г. В същото време инструментът за проверка на достоверността въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. показва висока степен на несигурност по отношение на прогнозната разлика между фактическия и потенциалния БВП на Латвия въз основа на общата методология. Ако бъдат потвърдени, тези фактори ще бъдат разгледани в последващата оценка за 2018 г. през пролетта на 2019 г.

               (8)През 2019 г. се очаква Латвия да постигне своята средносрочна бюджетна цел, като се отчитат временните отклонения, предоставени за периода 2017—2019 г. и свързани с провеждането на структурната реформа в сектора на здравеопазването. Това е в съответствие с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи в размер на 4,3 % през 2019 г., което съответства на изискваното подобрение на структурното салдо с 0,4 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията за 2018 г. съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2019 г. и през 2018 г. и 2019 г., взети заедно. Като цяло Съветът е на мнение, че през 2018 г. и в следващите години трябва да бъдат предприети необходимите мерки за спазване на разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)В Латвия се наблюдава голямо неравенство в доходите. Съотношението на доходите на най-богатите 20 % от домакинствата спрямо тези на най-бедните 20 % е достигнало 6,3 през 2017 г., което е сред най-високите в ЕС, тъй като преразпределянето чрез данъчно-осигурителната система е по-ниско. Данъчната система на Латвия беше реформирана и прогресивността на данъка върху доходите на физическите лица беше увеличена, въпреки това данъчната тежест върху нископлатените работници продължава да е относително висока и обезсърчава официалната заетост. Данъчната реформа е ограничена, що се отнася до пренасочването на данъчното облагане към източници, които са по-малко вредни за растежа, и до постигането на заявената цел на политиката — увеличаване на дела на данъчните приходи в БВП. Ниският дял на данъчните приходи в БВП ограничава ресурсите за устойчиво предоставяне на обществени услуги и социално приобщаване. Потенциалът за генериране на приходи от данъчното облагане на имуществото и капитала не се използва в достатъчна степен в сравнение с други държави от ЕС. Въпреки постигнатия известен напредък в борбата с данъчните измами, неспазването на данъчното законодателство продължава да бъде сериозно предизвикателство.

               (10)Слабостите в мрежата за социална закрила са отразени в големия дял на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, и са признак за предизвикателствата в областта на минималните доходи, пенсиите и приобщаването на хората с увреждания. Равнището на бедност сред хората с увреждания и възрастните хора през последните години се увеличава и е едно от най-високите в Европа. Реформата на минималното равнище на доходите, обявена през 2014 г., не е изпълнена, което оказва неблагоприятно въздействие върху най-бедните домакинства. Адекватността на социалните помощи се е увеличила само незначително и остава на ниски равнища. Минималните пенсии за старост не са се увеличили от 2006 г. насам. Делът на хората, живеещи в изключително лоши жилищни условия, е сред най-високите в Европа и социалните жилища са оскъдни.

               (11)Наблюдава се затягане на пазара на труда поради неблагоприятното демографско развитие и емиграцията. Ръстът на заетостта се ограничава от спад в предлагането на работна ръка, а възможностите за заетост се различават между отделните региони и нива на уменията. Реформата на учебните програми в областта на професионалното образование и обучение, насочена към съгласуване на образованието с изискванията по отношение на съвременните умения, бележи напредък. Необходими са обаче допълнителни усилия за пълното прилагане на реформата и за повишаване на участието както в началното, така и в продължаващото професионално образование и обучение. Прилагането на новия подход за учене в процеса на работа е започнало, като в него участват социалните партньори и предприятията. Въпреки това малък брой учащи са се записани в схемата. Участието на възрастните в процеса на учене се е увеличило съвсем слабо и участието на безработните лица в активни мерки на пазара на труда е по-ниско, отколкото в повечето други държави членки. Това предизвиква загриженост в контекста на високия процент на безработицата сред нискоквалифицираните лица. В по-широк контекст, укрепването на капацитета на социалните партньори е важно, за да се насърчи тяхната ангажираност.

               (12)Бяха проведени реформи в системата на здравеопазването. Увеличеното финансиране за здравеопазване се очаква да премахне някои ограничения на достъпа, свързани с годишните ограничения за ползването на услуги и дългите периода на чакане. При все това публичното финансиране за здравеопазване остава далеч под средното за ЕС и все още предстои да бъдат изпълнени мерки за увеличаване на ефективността, включително ефективни мерки за превенция, оптимизиране на болничния сектор, укрепване на първичните медицински грижи и подобряване на управлението на качеството. Резултатите в сферата на здравеопазването са сравнително слаби и своевременният достъп до финансово достъпно здравеопазване за всички продължава да буди безпокойство. Високото равнище на преките плащания от страна на пациентите и разделението на здравните услуги в две кошници („пълно осигуряване“ и „минимално осигуряване“) пораждат риск от намаляване на достъпа за някои групи и от неблагоприятни последствия за здравето.

               (13)Слабостите в качеството на регулаторната уредба и ниската ефикасност и ефективност на публичната администрация оказват отрицателно въздействие върху стопанската среда. През 2016 г. правителството представи амбициозен план за реформи за по-малоброен и по-професионален публичен сектор с цел повишаване на ефективността чрез намаляване на персонала и централизиране на спомагателните функции, и едновременно с това насърчаване на плащанията, основани на резултатите, и повишаване на прозрачността. Този план обаче е ограничен до централната администрация въпреки факта, че значително повишаване на ефективността може да бъде постигнато също и на общинско равнище. Държавните предприятия, които представляват значителен дял от икономиката, са координирани на правителствено равнище. Въпреки че дружествата, притежавани от централното правителство, подлежат на централизирана рамка за корпоративно управление, пристанищата и предприятията, които са собственост на общини, продължават да не попадат в този механизъм.

               (14)Корупцията продължава да възпрепятства стопанската среда в Латвия, а предотвратяването на конфликтите на интереси остава негъвкаво и формалистично. Закъснението в изготвянето на законодателство относно защитата на лицата, сигнализиращи за нередности, е в ущърб на отчетността и ефективността на публичната администрация. Законодателството във връзка с производството по несъстоятелност беше съществено подобрено през последните години, с което бяха ограничени възможностите за злоупотреби. Въпреки това Съветът за съдебната система насърчаваше разследването на обвинения за злоупотреби в системата на несъстоятелността, извършени в миналото, чрез възобновяването на някои дела. Той препоръча да се подобри оценяването на квалификацията на съдиите и да бъдат преразгледани съществуващите дисциплинарни мерки.

               (15)Латвийските банки, обслужващи клиенти нерезиденти, са изложени на голям риск от участие в изпиране на пари. Това поражда предизвикателства за целостта на финансовата система, може да навреди на нейната репутация и да окаже отрицателно въздействие върху инвестициите и икономическия растеж. Рамката за борба с изпирането на пари бе подсилена наскоро, но ще бъдат необходими постоянни усилия, за да се постигне устойчиво подобрение. Латвия наскоро прие закон, чиято цел е значително да се ограничи експозицията на латвийския финансов сектор по отношение на рисковете от изпиране на пари. Ключови елементи са подобряването на обмена на информация между финансовите институции и агенциите за правоприлагане, както и ограничаването на сделките с фиктивни предприятия. Последиците от законодателството и неговата ефективност ще трябва да бъдат наблюдавани.

               (16)В контекста на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Латвия, който беше публикуван в доклада за страната за 2018 г. Тя извърши също така оценка на програмата за стабилност за 2018 г., на националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Латвия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Латвия, но и съответствието им с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

               (17)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му
                  8
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Латвия да предприеме следните действия в периода 2018—2019 г.:

               1.Да постигне средносрочната бюджетна цел през 2019 г., като се вземат предвид отклоненията, свързани с изпълнението на структурните реформи, за което се позволява временно отклонение. Да намали данъчното облагане за лицата с ниски доходи, като прехвърли тежестта към други източници, по-специално капитала и недвижимото имущество, и като подобри спазването на данъчното законодателство.

               2.Да подобри адекватността на обезщетенията за гарантиране на минимален доход, минималните пенсии за старост и подпомагането на доходите на хората с увреждания. Да увеличи адекватността на професионалното образование и обучение на пазара на труда  и да насърчи повишаването на квалификацията на работниците и търсещите работа. Да подобри достъпността, качеството и разходната ефективност на системата за здравеопазване.

               3.Да засили ефикасността на публичния сектор, по-специално по отношение на местните органи и държавните предприятия. Да засили отчетността на публичната администрация чрез защита на лицата, подаващи сигнали за нередности, предотвратяване на конфликти на интереси и последващи действия във връзка с резултатите от текущата оценка на производства по несъстоятелност в миналото.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        СОМ(2018) 413 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        Работен документ на службите на Комисията SWD (2018) 212 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        Работен документ на службите на Комисията SWD (2014) 494 final.

                     (7)

                        Нетните първични държавни разходи включват общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Национално финансираното бруто образуване на основен капитал се изглажда в рамките на период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (8)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 419 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Австрия за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Австрия за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Австрия за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Австрия за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Австрия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Австрия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката относно икономическата политика на еврозоната, както е посочено в препоръки 1—2 по-долу.

               (3)Докладът за Австрия за 2018 г.
                  4
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Австрия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Австрия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 25 април 2018 г. Австрия представи националната си програма за реформи за 2018 г., а на 21 март 2018 г. Австрия представи програмата си за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (6)Спрямо Австрия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира подобрение в номиналното салдо от дефицит в размер на 0,7 % от БВП през 2017 г. до излишък от 0,4 % от БВП през 2022 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП към 2017 г., се очаква да бъде постигната през 2019 г. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква постепенно да спадне от 78,1 % от БВП през 2017 г. до 62,2 % от БВП през 2022 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е благоприятен за 2018 г. и реалистичен за годините след това. Основните рискове в основата на средносрочното бюджетно планиране са дискреционните мерки на политиката, предвидени, считано от 2020 г., като например оповестената реформа на доходите на физическите лица, чието нетно бюджетно въздействие не е все още напълно конкретизирано.

               (7)В програмата за стабилност се посочва, че въздействието на извънредния приток на бежанци и на мерките, свързани със сигурността, върху бюджета е значително и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2017 г. възлизат на 0,03 % от БВП за извънредния приток на бежанци, а за свързаните със сигурността мерки не се предвиждат допълнителни разходи. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци, както и сериозната терористична заплаха са необичайни събития, тяхното въздействие върху публичните финанси на Австрия е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2017 г. бе намален, за да се вземат под внимание допълнителните разходи, свързани с бежанците.

               (8)На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Австрия да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2018 г. се ограничава до разрешеното отклонение, свързано с бюджетното въздействие на извънредния приток на бежанци и на мерките, свързани със сигурността. Това е в съответствие с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 3,3 % през 2018 г., което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо с 0,2 % от БВП. Като се имат предвид разрешените отклонения, прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. сочи, че съществува риск от известно отклонение от изискването през 2018 г. и през 2017 г. и 2018 г., взети заедно.

               (9)През 2019 г. Австрия следва да постигне средносрочната си бюджетна цел, като се вземе предвид допуснатото временно отклонение, свързано с необичайни събития. Това е в съответствие с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 2,9 %, което съответства на подобрение на структурното салдо с 0,3 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г., при непроменени политики в Австрия ще съществува риск от значително отклонение от изискването през 2019 г. с оглед на отклонението за 2018 г. и 2019 г., взети заедно. Същевременно през 2019 г. Австрия се очаква да бъде на около 0,1 % от БВП от средносрочната си бюджетна цел. Освен това Австрия се очаква да спази правилото за дълга през 2018 г. и 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Австрия трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки с цел съответствие през 2018 г., и че следва да се предприемат допълнителни мерки през 2019 г., за да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (10)Според доклада от 2018 г. за застаряването прогнозираното увеличение на разходите за пенсии, здравеопазване и дългосрочни грижи показва среден риск за фискалната устойчивост в средносрочен и дългосрочен план. Публичните разходи за пенсии на Австрия са по-високи от средното за ЕС (13,8 % в сравнение с 11,2 % от БВП през 2016 г.) и се очаква да нараснат допълнително до 2070 г. (0,5 % в сравнение с -0,2 % от БВП). Въпреки че последните реформи успешно предоставиха стимули за по-късно пенсиониране, по-нататъшното натрупване на права на обезщетение по време на удължения трудов живот не подобряват дългосрочната устойчивост. Законоустановената пенсионна възраст от 60 години за жените е сред най-ниските в ЕС. Законоустановената пенсионна възраст за жените ще бъде адаптирана постепенно, считано от 2024 г., за постигане на хармонизация със законоустановената пенсионна възраст за мъжете едва от 2033 г. нататък. Като цяло увеличаването на законоустановената пенсионна възраст и ограничаването на ранното пенсиониране биха подобрили устойчивостта на пенсионната система с оглед на застаряването на населението.

               (11)Публичните разходи за здравеопазване са по-високи от средното за ЕС (7 % в сравнение с 6,8 % от БВП през 2016 г.) и се очаква да нараснат повече от средното за ЕС (1,3 % спрямо 0,9 % от БВП), което ще повиши публичните разходи за здравеопазване до 8,3 % от БВП до 2070 г. Разходите за дългосрочни грижи се очаква да се удвоят от 1,9 % на 3,8 % от БВП до 2070 г. Въвеждането на тавани за разходите чрез Закона за финансовото изравняване от 2017 г., реформата за укрепване на първичните здравни грижи и намаляването на зависимостта от болничния сектор започнаха да разрешават въпроса, свързан с устойчивостта. Постоянно високият брой на агенциите по здравно осигуряване дава представа за потенциални допълнителни икономии в областта на управлението и административните разходи. Освен това по-ефикасните тръжни процедури (например търгове на територията на ЕС, използване на критерии за възлагане, различни от цената и трансрегионалното обединяване на търгове) биха позволили да се подобри качеството и ефективността на разходите. В областта на дългосрочните грижи неотдавнашните мерки на политиката, като например решението за премахване на използването на частните активи на лицата с цел финансиране на болнични дългосрочни грижи, се очаква да повишат разходите, отколкото да ги ограничат.

               (12)Законът за финансовото изравняване от 2017 г. допринесе за опростяване на фискалните взаимоотношения между отделните нива на управление, като даде начало на ориентирано към задачите финансиране, опрости разпределението на  междуправителствените трансфери и определи собствен източник на приходи за органите. Въпреки тези усилия за реформи обаче фискалната рамка продължава да бъде непрозрачна и съществува значително несъответствие между отговорностите, свързани с разходите и със събирането на приходи, което предоставя слаби стимули за бюджетната дисциплина на поднационално равнище.

               (13)Въпреки данъчната реформа от 2016 г. данъчната тежест върху труда остава висока и се очаква да се увеличи постепенно с течение на времето, ако доходните интервали не бъдат индексирани с инфлацията. Лицата с по-високи доходи получиха сравнително големи ползи от реформата в сравнение с лицата с по-ниски доходи и данъчната тежест за лицата с ниски доходи продължава да е висока. Данъчната реформа е облагодетелствала също така мъжете в по-голяма степен от жените. Източниците на приходи, които оказват по-малко отрицателно въздействие върху растежа, като например постоянните данъци върху недвижимата собственост, изглежда не се използват пълноценно главно заради твърде остарялата данъчна основа. Приходите от постоянните данъци върху недвижимата собственост в Австрия са много ниски, като възлизат на 0,2 % от БВП спрямо средното за ЕС равнище от 1,6 % от БВП през 2016 г. Изместването на данъчната тежест от труда към източници на приходи, които оказват по-малко отрицателно въздействие върху растежа, може да помогне за справяне с този проблем.

               (14)Пазарът на труда постига добри резултати. Въпреки това продължава да има предизвикателства за конкретни групи (например жените и хората с мигрантски произход). Въпреки като цяло високото равнище на заетост за жените резултатите на пазара на труда от гледна точка на заетостта на пълно работно време са все още твърде ниски. Равнището на заетост на непълно работно време — 47,9 % през 2016 г., продължава да бъде едно от най-високите в ЕС (средна стойност за ЕС: 31,4 %). Проблеми, свързани с достъпа до професионални заведения за грижи за деца, особено извън градския район, допринасят за този резултат. Високият дял на жените, работещи на непълно работно време, който се дължи на изпълнението на важни неплатени задачи, като например гледане на деца и роднини, както и ниското почасово възнаграждение допринасят за трайно голямата разлика в заплащането на мъжете и цените. Това оказва пряко въздействие върху натрупването на пенсионни права на жените, а оттам води до голяма разлика в пенсиите.

               (15)Учебните резултати на учениците в неравностойно положение не са се подобрили. Продължава да има голяма разлика в резултатите на студентите със или без мигрантски произход. Изпитите на национално равнище през 2016 г. потвърдиха, че над 25 % от учениците нямат основни умения по немски език. Неотдавнашните международни изпити потвърдиха също така задълбочаващите се различия при четенето сред лицата с по-нисък социално-икономически или мигрантски произход. При сравнение на резултатите от 2012 г. и 2015 г. на Програмата за международно оценяване на учениците (PISA), делът на учениците с ниски постижения в трите основни области, в които е проведено проучването, т.е. по математика, четене и природни науки, нараства. Учениците, родени в Австрия, постигат по-добри резултати от тези на мигрантите от първо поколение — до равнище, еквивалентно на почти 3 години обучение.

               (16)Въпреки че производителността в Австрия е висока, ръстът на производителността е слаб през последните години, независимо от значителните усилия на Австрия, като например инвестирането в научноизследователска и развойна дейност и подобряването на уредбата за стартиращи предприятия. Останалите лостове в подкрепа на растежа на производителността се отнасят до цифровизацията на предприятията, растежа на предприятията и конкуренцията в сектора на услугите. В Австрия има значителни бариери пред достъпа и ограничителни правила за упражняването на бизнес услуги и регулирани професии. Те включват специфични изисквания за капиталово участие, широк набор от запазени дейности и интердисциплинарни ограничения
                  7
               . Продължаващите усилия за намаляване на тежестта и планираната оценка на Закона за търговското лицензиране (Gewerbeordnung) на Австрия са важни инструменти за справяне с този проблем.

               (17)По-голямата конкуренция в сектора на услугите ще допринесе за преодоляването на предизвикателствата на Австрия в областта на разпространението на цифровите технологии и бизнес моделите, по-специално между микропредприятията и малките и средните предприятия. Цифровизацията на тези предприятия е особено важна в Австрия, тъй като те са гръбнака на австрийската икономика. Инициативи като „KMU Digital“ и „AT:net“ и изпълнението на Цифровата пътна карта на Австрия са от ключово значение. Друг въпрос касае разрастването на дружествата, и по-специално на силно иновативните дружества. Финансирането на по-късен етап, например под формата на рисков капитал и осигуряването на достъп до публичните капиталови пазари за разрастващите се предприятия, създава проблеми. Дружествата с високи темпове на растеж са от решаващо значение за разпространението на новите технологии и бизнес модели, включително в цифровата област, и по този начин за ръста на производителността.

               (18)В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия и го публикува в доклада за страната от 2018 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2018 г., на националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Австрия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (19)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му
                  8
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

               1.Да постигне средносрочната бюджетна цел през 2019 г., като се вземе предвид допуснатото временно отклонение, свързано с необичайни събития. Да гарантира устойчивостта на системите на здравеопазването, дългосрочните грижи и пенсионното осигуряване, включително чрез увеличаване на законоустановената пенсионна възраст и ограничаване на ранното пенсиониране.  Да направи обществените услуги по-ефикасни, включително чрез съгласуване на отговорностите за финансиране и извършване на разходи.

               2.Да намали данъчната тежест за лицата с ниски доходи като пренасочи данъчното бреме към други източници на приходи, които оказват по-малко отрицателно въздействие върху растежа. Да подобри резултатите на жените на пазара на труда. Да подобри основните умения на младите хора в неравностойно положение и на хората с мигрантски произход. Да подкрепя ръста на производителността чрез стимулиране на цифровизацията на предприятията и растежа на дружествата, както и чрез намаляване на регулаторните бариери в сектора на услугите.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ C 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 419 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 218 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Препоръки за справяне с тези проблеми бяха направени през януари 2017 г. в COM(2016) 820 и SWD (2016)436.

                     (8)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 414 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Литва за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Литва за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Съветът надлежно взе предвид европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 22 ноември 2017 г. въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие също така доклада за механизма за предупреждение, в който Литва не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Литва следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за икономическата политика за еврозоната, както е посочено в препоръките по-долу, и по-специално 1).

               (3)Докладът за Литва за 2018 г.
                  4
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на в който Литва не беше посочена като една в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към в който Литва не беше посочена като една през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 26 април 2018 г. Литва представи своята национална програма за реформи за 2018 г., а на 30 април — своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (6)Спрямо Литва понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира да запази номиналния излишък от 0,6 % от БВП от 2018 до 2020 г., преди той да се очаква да намалее до 0,3 % от БВП през 2021 г. Планирано е средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — да бъде постигната през целия период на програмата. През 2016 г. и 2017 г. на Литва беше разрешено временно отклонение, свързано с изпълнението на цялостната реформа на пенсионната система, както и поради структурни реформи. Тези отклонения са пренесени за следващ период от три години. Според програмата за стабилност за 2018 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 39,7 % от БВП през 2017 г. до 35,3 % през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. В същото време мерките, необходими за постигане на планираните цели за излишъка от 2019 г. нататък, все още не са достатъчно конкретни.

               (7)На 11 юли 2017 г. за 2017 г. Съветът препоръча Литва да запази своята средносрочна бюджетна цел през 2018 г., като се вземат предвид допуснатите отклонения, свързани с изпълнението на цялостната реформа на пенсионната система и структурните реформи, за които е предоставено временно отклонение. Това е съвместимо с максималния номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  7
                в размер на 6,4 % през 2018 г., което съответства на позволеното влошаване на структурното салдо с 0,6 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурният дефицит на Литва се очаква да бъде 0,7 % от БВП през 2018 г. и 0,6 % от БВП през 2019 г. Предвид това структурното салдо се очаква да остане над средносрочната бюджетна цел и през двете години. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Литва да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 и 2019 г.

               (8)Приходите от екологичните и периодичните данъци върху имотите продължават да бъдат под средното за ЕС. Литва е предприела реформа на своята система за данък върху недвижимите имоти, с която се въвежда елемент на прогресивност в системата, и премахна освобождаванията от акцизи за въглищата и кокса, използвани за отопление. Все още обаче може да се разшири данъчната основа, за да се включат източници, които са по-малко вредни за растежа. Въпреки че Литва отбеляза напредък през последните години за подобряване на събираемостта на данъците, несъответствието в приходите от ДДС все още е сред най-високите в ЕС. Литва предприема допълнителни стъпки за борба с отклонението от данъчно облагане и наскоро приложените мерки показват положителни начални резултати. Допълнителното повишаване на спазването на данъчното законодателство ще увеличи бюджетните приходи и ще допринесе за повишаване на справедливостта на данъчната система.

               (9)С въвеждането на нова формула за индексация на пенсиите през 2018 г., която обвързва пенсиите към растежа на заплатите, делът на публичните разходи за пенсии в БВП се очаква да се запази на същото равнище до 2040 г. Това ще осигури фискалната устойчивост на пенсионната система на Литва. Това обаче до голяма степен се дължи на спад в съотношението на обезщетенията, тъй като общата сума за заплати се очаква да нарасне с по-бавно темпо от заплатите поради бързото намаляване на населението в трудоспособна възраст. Това поражда опасения за адекватността на пенсиите, които вече са сред най-ниските в ЕС. Също така не е ясно как тази реформа ще работи на практика, тъй като правителството е правно задължено да предложи мерки в случай на спад в коефициент на заместване. Ако коефициентът на заместване на дохода остане непроменен, общият размер на разходите за пенсии като дял от БВП ще нарасне с почти 45 % до края на 2040 г., оказвайки натиск върху публичните финанси. Поради това е важно да се изяснят правните неясноти относно законодателство в областта на пенсиите и да се гарантира дългосрочната фискална устойчивост на пенсионната система, като същевременно се преодолее ниската ѝ адекватност.

               (10)Затягането на пазара на труда е бързо в резултат на стабилния икономически растеж, но и поради неблагоприятното демографско развитие и емиграцията, които вече водят до недостиг на умения. Подобна ситуация изисква система за образование и обучение, които са в състояние да предоставят на всички съответните умения. Въпреки че започналите през миналата година реформи са стъпка в правилната посока, важно е Литва да ги осъществи с цел, за да се подобрят резултатите на системата ѝ на образование и обучение. Финансирането и правилата за акредитация на висшето образование в Литва помагат за увеличаване на броя на лицата с висше образование, но същевременно засилиха опасенията във връзка с качеството, разпокъсаността и приложимостта към пазара на труда. Продължаващата консолидация на университетите, ако бъде допълнена с промените на акредитация и правилата за финансиране, следва да спомогне за преодоляване на настоящите предизвикателства. Освен това трайният демографски натиск се отрази на ефективността на образователната система и направи още по-спешна необходимостта да се осигури равен достъп до качествено и приобщаващо образование. За справяне с по-ниските от средните резултати по основните умения на учениците в Литва са необходими реформи в първоначалното обучение на учителите, условията за кариера и условията на труд, допълнени с други реформи, целящи по-добро качество.

               (11)Слабото участие на възрастните в процеса на учене в Литва показва, че ученето за възрастни продължава да бъде недобре развито и не дава възможност на икономиката да се възползва от повишаване на уменията, иновации и по-добро интегриране на групите в неравностойно положение на пазара на труда (например по-възрастните, безработните или неактивните възрастни). Въпреки инвестициите в инфраструктура, съдържанието на професионалното образование и обучение често е остаряло, като привеждането в съответствие с нуждите на местните и регионалните пазари на труда може да бъде подобрено. Ученето в процеса на работа все още е в началния си етап и може да бъде разширено. Активните мерки на политиката на пазара на труда предлагат по-големи възможности за обучение, но те могат да бъдат засилени допълнително. Неотдавнашните реформи и мерки, предприети в тази област, не са дали значителни резултати до момента. В по-широк контекст укрепването на капацитета на социалните партньори е важно, за да се насърчи тяхната ангажираност.

               (12)Продължават да са налице предизвикателства, свързани с резултатите в областта на здравеопазването; те имат отрицателно въздействие върху производителността, конкурентоспособността на икономиката и качеството на живот. Предоставянето на здравни услуги остава твърде съсредоточено върху болниците, което оставя възможност за по-нататъшно засилване на първичната медицинска помощ. По-нататъшната рационализация на ресурсите заедно с мерки за подобряване на качеството на болничните, както и на първичните здравни грижи са от ключово значение за по-ефикасно здравеопазване. Политиките за профилактика на заболяванията и насърчаване на здравето следва да ограничават на рисковите поведения по-решително и бързо. При все това мащабът на тези политики остава малък, а междусекторното сътрудничество е слабо развито и отчетността за резултатите не е достатъчно интегрирана на общинско равнище. Високата зависимост на преките плащания от страна на пациентите, ниското равнище на разходите за здравеопазване и неефективното разпределение на ресурсите ограничават ефективността на системата за здравеопазване.

               (13)Големият дял на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, заедно с нарастващото неравенство по отношение на доходите, продължават да бъдат основни предизвикателства за Литва, които възпрепятстват перспективите ѝ за икономически растеж. Те застрашават също социалното сближаване и биха могли да стимулират емиграцията. Въпреки продължителния икономически растеж, възрастните хора, хората с увреждания, децата, домакинствата на самотни родители и безработните са изложени на най-голям риск от бедност и социално изключване. Корективните правомощия на данъчната система и системата за социална сигурност на Литва са сред най-ниските в ЕС. Въпреки че бяха предприети някои важни първоначални стъпки за борба срещу бедността и неравенството в доходите, страната все още има да извърви дълъг път, за да достигне средните стойности на ЕС по отношение на бедността и неравенството в доходите. Относително високата данъчна тежест върху лицата с ниски доходи може да ограничи мотивацията им за работа и да увеличи риска от бедност и неравенство. Равнищата на бедност и неравенство биха могли да бъдат намалени чрез стимулиране на участието на пазара на труда, по-специално сред лицата от уязвимите групи и хората с ниски доходи, и чрез увеличаване на корективните правомощия на данъчната система и системата за социална сигурност, подкрепяни от по-ефективно събиране на данъци. Подобни мерки могат също да увеличат социалната справедливост.

               (14)След спад от 2012 г. насам ръстът на производителността отново се повиши през 2017 г., като облекчи натиска върху разходната конкурентоспособност. Това подобряване обаче е до голяма степен резултат от частния сектор. Постигнат е само ограничен напредък в подобряването на ефективността на публичните инвестиции. По-специално ефективността на публичните разходи за научноизследователска и развойна дейност и сътрудничеството между предприятията и науката продължават да бъдат слаби. Освен това публичните инвестиции в научноизследователска и развойна дейност са намалели значително през 2016 г. Разпокъсаната координация и управление на политиката за научни изследвания и иновации водят до неефективност и не дават възможност на позволява на предприятията да се възползват напълно от различните схеми за подпомагане. По-нататъшният напредък в процеса на текущата реформа на организацията и финансирането на публичния научноизследователски сектор следва да допринесе за по-доброто използване на наличните ресурси.

               (15)Литва постигна напредък в укрепването на рамката за предотвратяване на корупцията, като прие законодателство относно лобирането и защитата на лицата, подаващи сигнали за нередности, от публичния, както и от частния сектор. Въпреки това прилагането на законодателството продължава да бъде предизвикателство. Корупцията в сектора на здравеопазването все още поражда загриженост въпреки похвалните резултати от правителствената програма „чисти ръце“.

               (16)В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Литва и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2018 г., на националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Литва през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Литва, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

               (17)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г. и е на мнение, че Литва се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж,

               ПРЕПОРЪЧВА на Литва да предприеме следните действия в периода 2018—2019 г.:

               1.Подобряване на спазването на данъчното законодателство и да разшири данъчната основа към източници, които са по-малко вредни за растежа. Осигуряване на дългосрочната устойчивост на пенсионната система, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите.

               2.Подобряване на качеството, ефикасността и приложимостта към пазара на труда на образованието и обучението, включително ученето за възрастни. Подобряване на работата на системата на здравеопазване чрез по-нататъшно преминаване от болнично лечение към амбулаторно лечение, засилване на мерките за профилактика на болестите, включително на местно равнище, и повишаване на качеството и достъпността на здравните грижи. Подобряване на структурата на данъчната и социално-осигурителната система с цел намаляване на бедността и неравенството в доходите.

               3.Стимулиране на растежа на производителността чрез подобряване на ефективността на публичните инвестиции, осигуряване на ефективна държавна координация на научноизследователската и иновационна политика и преодоляването на пропуските и липсата на ефективност на публичните мерки в подкрепа на сътрудничеството между науката и бизнеса.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 414 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        Работен документ на службите на Комисията SWD (2018) 213 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (OB L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи без лихвените разходи, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Брутното образуване на основен капитал, финансирано от държавата, се разсрочва през 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.