               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 518 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Малта
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Малта

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на Малта
                  5
                да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Също така той препоръча на Малта, когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга при насърчаване на инвестициите.

               (3)В Препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната се препоръчва фискалните политики да продължат да са подкрепящи във всички държави членки от еврозоната през цялата 2021 г. и мерките на политиката да бъдат съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат навременни, ограничени във времето и целенасочени
                  6
               . Когато епидемичните и икономическите условия позволяват това, спешните мерки следва постепенно да бъдат премахнати, като същевременно се води борба със социалните последици от кризата и въздействието ѝ върху пазара на труда. Следва да се провеждат фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивост на обслужването на дълга, като същевременно се засилят инвестициите. Държавите членки следва да провеждат реформи, които укрепват обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               (4)На 18 ноември 2020 г. Комисията прие становищата си относно проектите на бюджетни планове за 2021 г. на държавите членки от еврозоната, които се основаваха на качествена оценка на фискалните мерки. Комисията беше на мнение, че проектът на бюджетен план на Малта като цяло е бил в съответствие с препоръките за фискалната политика, приети от Съвета на 20 юли 2020 г., и че повечето от мерките, включени в плана, подкрепят икономическата активност на фона на значителна несигурност. Някои мерки обаче изглежда не са временни или не са съпътствани от компенсаторни мерки.

               (5)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  7
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г.По Механизма ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (6)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  8
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки с ниски рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазват финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (7)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  9
               .

               (8)На 30 април 2021 г. Малта представи своята програма за стабилност за 2021 г. в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (9)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Малта беше 10,1 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 54,3 % от БВП. Годишното влошаване в първичното бюджетно салдо възлезе на 10,6 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 5,7 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Малта също така предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на 3,9 % от БВП.

               На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Малта, тъй като дефицитът по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен.

               (10)Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е предпазлив за 2021 г. и оптимистичен за 2022 г. В програмата за стабилност се предвижда реалният БВП да нарасне с 3,8 % през 2021 г. и да се ускори до 6,8 % през 2022 г. През 2021 г. растежът ще се дължи изключително на вътрешното търсене, докато през 2022 г. положителен принос ще дойде и от външния сектор. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. се допуска по-плавна траектория на растежа, като се очаква БВП да нарасне съответно с 4,6 % и 6,1 % през 2021 г. и 2022 г. По-оптимистичните прогнози за частното и публичното потребление през 2021 г. и по-слабият растеж на инвестициите през 2022 г. обясняват по-голямата част от разликата в профила на растежа в прогнозата на Комисията.

               (11)В своята програма за стабилност за 2021 г. правителството планира увеличаване на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 10,1 % от БВП през 2020 г. на 12,0 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да нарасне на 65,0 % от БВП. Според програмата промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) ще възлезе на 12,5 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на 5,6 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Тези прогнози са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г.

               (12)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Малта прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези мощни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от Малта през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Дискреционните бюджетни мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., са предимно временни или съпътствани от компенсаторни мерки.

               (13)В програмата за стабилност за 2021 г. се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,3 % от БВП през 2021 г., 0,8 % през 2022 г., 0,6 % през 2023 г., 0,3 % през 2024 г. и 0,1 % през 2025 г. В прогнозата на Комисията от пролетта тези безвъзмездни средства не са изцяло включени в бюджетните прогнози поради липсата на достатъчно подробна информация относно националния план за възстановяване и устойчивост към крайната дата. Вместо това в прогнозата на Комисията се допуска опростена и линейна интеграция на разходите, финансирани от Механизма за възстановяване и устойчивост.

               (14)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката, за да бъде подкрепена икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  10
                и допълнен с допълнителна информация, за да бъде извършена цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо, подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните спешни мерки бяха изключени от съвкупните разходи. Тези временни спешни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната икономическа ситуация и нормалната ситуация в областта на общественото здраве.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи. Поради това фискалната позиция след това се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и изключване на временните спешни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (15)В нейната програма за стабилност за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Малта да намалее на 5,6 % от БВП през 2022 г., главно поради спиране на временните мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне на 65,8 % от БВП. Тези прогнози са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г.

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. от инвестициите, финансирани както от националните бюджети, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно по Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на 2,1 % от БВП
                  11
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да намалее с 0,1 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос в размер на 0,2 процентни пункта от БВП
                  12
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат рестриктивен принос от 0,8 процентни пункта от БВП.

               (16)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на предизвикателствата, свързани с изменението на климата, и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (17)Според средносрочните бюджетни планове на програмата се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 3,9 % от БВП през 2023 г. на 2,9 % от БВП през 2024 г. Планира се дефицитът по консолидирания държавен бюджет повече да не надвишава 3 % от БВП през 2024 г.

               Въз основа на програмата общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене от инвестициите, финансирани както от националните бюджети, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно по Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява средно на 1,3 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да намалее с 0,2 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос в размер на 0,2 процентни пункта от БВП
                  13
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат рестриктивен принос от 0,4 процентни пункта от БВП.

               Настоящата прогноза за средния 10-годишен номинален потенциален растеж е 5½ %
                  14
               . Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Малта.

               (18)Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се планира да намалее от 66 % от БВП през 2023 г. до 65,6 % от БВП през 2024 г. Смята се, че Малта е изправена пред средни рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план, както е посочено в последния анализ на устойчивостта на дълга
                  15
               .

               (19)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат с предимно качествен характер. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Съветът оцени програмата за стабилност за 2021 г. и последващите действия от страна на Малта във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.

               ПРЕПОРЪЧВА НА МАЛТА:

               1.През 2022 г. да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително стимула от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да се гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно Националната програма за реформи на Малта и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Малта за 2020 г. (ОВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 116).

                     (6)

                        Очаква се окончателно приемане от Съвета, след одобрение от Европейския съвет. Текстът, договорен от Еврогрупата на 16 декември 2020 г., се намира на адрес:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/bg/pdf

                     (7)

                  ОВ
                   L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

                     (8)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (9)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа за възстановяването и модернизиране на нашата икономика“, Брюксел, 2.6.2021 г., COM(2021)500 final.

                     (10)

                        По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде оценена както трябва фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

                     (11)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което показва експанзионистична фискална политика.

                     (12)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 1,1 процентни пункта от БВП.

                     (13)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,5 процентни пункта от БВП.

                     (14)

                        По оценка на Комисията, следвайки общоприетата методика.

                     (15)

                        Вж. работния документ на службите на Комисията — статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на стабилността и конвергенцията през 2021 г.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 502 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма за 2021 г. на България
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма за 2021 г. на България

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие Съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на България
                  5
                да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Освен това той препоръча на България, когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите.

               (3)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  6
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (4)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  7
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки със слаби рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазят финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (5)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  8
               .

               (6)На 5 май 2021 г. България представи своята конвергентна програма за 2021 г. — след крайния срок, установен в член 8 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (7)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на България беше 3,4 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 25 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлиза на -5,5 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 3,2 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори.

               На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на България, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърля референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита е изпълнен.

               (8)Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е предпазлив за 2021 и 2022 г., тъй като в него не се взема предвид финансирането по линия на Механизма за възстановяване и устойчивост. Следователно представеният базов сценарий не е пряко сравним с прогнозата на Комисията. Освен това в прогнозата на Комисията се очаква по-голям растеж на износа на базата на по-благоприятни допускания по отношение на външното търсене.

               (9)В своята конвергентна програма за 2021 г. правителството планира увеличение на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 3,4 % от БВП през 2020 г. на 5,6 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да нарасне на 27,4 % от БВП през 2021 г. Според програмата промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) се очаква да възлиза на -7,8 % от БВП. Причините за прогнозираното увеличение на номиналния и първичния дефицит по консолидирания държавен бюджет и следователно на дълга не са обяснени подробно в конвергентната програма и то се наблюдава въпреки изтичането на някои от дискреционните бюджетни мерки. Тези прогнози са по-високи от стойностите в прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. се очаква дефицитът да намалее на 3,2 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП да намалее на 24,5 % от БВП през 2021 г. Основната причина за тази разлика е прогнозата за другите приходи, които според конвергентната програма се очаква да намалеят с 2,5 процентни пункта от БВП през 2021 г., значително под историческите равнища. Причините за това намаление не са обяснени в конвергентната програма.

               (10)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад България прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези решителни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от България през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Дискреционните мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., са временни или съпътствани от компенсаторни мерки.

               (11)В конвергентната програма за 2021 г. се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,02 % от БВП през 2020 г., 0,3 % през 2021 г., 0,8 % през 2022 г., 1,4 % през 2023 г., 1,7 % през 2024 г., 2,6 % през 2025 г. и 1,8 % през 2026 г. Пролетната прогноза на Комисията включва тези безвъзмездни средства в своите бюджетни прогнози.

               (12)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  9
                и допълнен с информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо, и подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните извънредни мерки са изключени от съвкупните разходи. Тези временни извънредни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната ситуация в областта на общественото здраве и на нормалната икономическа ситуация.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи.

               Поради това фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и временните извънредни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (13)В конвергентната програма за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на България да намалее на 2,7 % от БВП през 2022 г., главно поради спиране на временните мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне на 28,6 % от БВП през 2022 г. Тези прогнози надвишават стойностите в прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г.

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. на инвестициите, финансирани от националния бюджет и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на -1,4 от БВП
                  10
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 0,8 процентни пункта от БВП. Инвестициите, финансирани на национално равнище, се очаква да имат рестриктивен принос от 0,4 процентни пункта от БВП
                  11
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат експанзионистичен принос от 1 процентен пункт от БВП.

               (14)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на изменението на климата и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (15)Според средносрочните бюджетни планове на програмата се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да нарасне на 3,1 % от БВП през 2023 г. В ковергентната програма не е предоставена информация за 2024 г.

               Въз основа на програмата общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене на инвестициите, финансирани от националния бюджет и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на -0,6 % от БВП през 2023 г. Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 0,6 процентни пункта от БВП през 2023 г. Очаква се финансираните на национално равнище инвестиции да имат експанзионистичен принос от 0,4 процентни пункта от БВП през 2023 г.
                  12
               . Финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се очаква да имат рестриктивен принос от 0,4 процентни пункта от БВП.

               Понастоящем 10-годишният среден номинален потенциален растеж се прогнозира да възлиза на 5 %
                  13
               . Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на България.

               (16)Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне на 29,3 % от БВП през 2023 г. В конвергентната програма на България няма информация за 2024 г. Съгласно последния анализ на устойчивостта на дълга се счита, че България е изправена пред слаби рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план
                  14
               .

               (17)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат с предимно качествен характер. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Комисията оцени конвергентната програма за 2021 г. и последващите действия от страна на България във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.

               ПРЕПОРЪЧВА НА БЪЛГАРИЯ:

               1.През 2022 г. да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително стимула от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да поддържа инвестициите, финансирани на национално равнище. Да ограничи растежа на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да  гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на 2.6.2021 година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на България за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на България за 2020 г. (OВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 8).

                     (6)

                  ОВ
                   L 57, 18.2.2021
                  г., стр. 17.

                     (7)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (8)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа на възстановяването и модернизиране на нашата икономика“, Брюксел, 2.6.2021 г. ( COM(2021) 500 final).

                     (9)

                        По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде извършена подходяща оценка на фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

                     (10)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което е индикация за експанзионистична фискална политика.

                     (11)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

                     (12)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

                     (13)

                        По оценка на Комисията, следвайки общоприетата методика.

                     (14)

                        Вж. работния документ на службите на Комисията „Статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на програмите за стабилност и конвергенция за 2021 г.“.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 8.7.2021
            COM(2021) 374 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори за изменение на Международното споразумение по кафето от 2007 г.

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               Настоящата препоръка се отнася до решение за упълномощаване на Комисията да участва от името на Съюза в преговорите за частично преразглеждане на Международното споразумение по кафето от 2007 г., които Международният съвет по кафето (МСК) реши да започне.

               1.КОНТЕКСТ НА ПРЕПОРЪКАТА

               •Международното споразумение по кафето от 2007 г.

                  Европейският съюз е страна по Международното споразумение по кафето.

                  Международното споразумение по кафето от 2007 г. (наричано по-нататък „Споразумението“) цели да се гарантира засилено международно сътрудничество по отношение на свързаните с кафето глобални въпроси и други свързани въпроси, да се осигури форум за междуправителствени консултации относно кафето и начини за подобряване на световната търговия с кафе, да се улесни търговията чрез събиране и предоставяне на информация за световния пазар на кафе и да се насърчи повишеното търсене на кафе в световен мащаб. Основна цел на Споразумението е да се насърчават договарящите се страни да развиват устойчив сектор на кафето в икономическо, социално и екологично отношение.

                  Споразумението беше подписано през 2007 г. и влезе в сила на 2 февруари 2011 г. за срок от десет години, който впоследствие беше удължен с една година (до 1 февруари 2022 г.). Ако е необходимо, срокът на действие на Споразумението може да бъде удължен за най-много осем години.

               •Международната организация по кафето и Международният съвет по кафето

                  В член 6 от Споразумението се посочва, че Международната организация по кафето (МОК или „Организацията“), създадена по силата на Международното споразумение за кафето от 1962 г., управлява разпоредбите и следи за функционирането на Споразумението.

                  Съгласно член 9 от Споразумението Международният съвет по кафето (МСК или „Съветът“), в качеството си на върховен орган на Международната организация по кафето, отговаря за изпълнението на всички функции, необходими за прилагането на разпоредбите на Споразумението. Международният съвет по кафето се състои от всички членове на Международната организация по кафето (член 8 от Споразумението).

                  Съгласно член 49 от Споразумението МСК може да предлага изменения на Споразумението и да ги съобщава на всички договарящи се страни. В член 14 от Споразумението се постановява, че по принцип всички решения на МСК се вземат с консенсус. Ако не може да бъде постигнат консенсус, МСК взема решения и отправя препоръки чрез гласуване с разпределено мнозинство от 70 % или повече от гласовете на присъстващите и участващите в гласуването членове износители и 70 % или повече от гласовете на присъстващите и участващите в гласуването членове вносители, преброени поотделно.

                  Съгласно член 12 от Споразумението членовете на МСК притежават общо 2 000 гласа. Всеки член на МСК притежава определен брой гласове, който се адаптира ежегодно от Съвета съгласно определените в Споразумението критерии. Разпределението на гласовете определя също и размера на вноската на членовете (член 20, параграф 2 от Споразумението). Понастоящем Съюзът има най-големия членски внос в МОК.

               •Преразглеждане на Международното споразумение по кафето

               Необходим е частичен преглед за реформиране на Споразумението, като Съюзът има явен интерес да го приведе в съответствие с практиките, насърчавани от Съюза в други международни органи по суровините, и за да се отчете развитието на световния пазар на кафе от 2007 г. насам. Това беше редовно посочвано по време на последните сесии на МСК през 2019—2020 г.

               През 2019 г. по искане на МСК Международната организация по кафето създаде работна група за преразглеждане на Споразумението.

               Основните промени, които ще бъдат предложени при преразглеждането на Споразумението, засягат управлението на Международната организация по кафето, евентуалното преразглеждане на системата за гласуване и вноските на членовете и участието на частния сектор и гражданското общество в работата на Международната организация по кафето.

               Не се предвижда промяна на общата цел на Споразумението, както е посочена в член 1 от него.

                  Указанията на Комисията за препоръчаните промени са изложени в приложението.

               2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ

               •Правно основание

               В член 218, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) се предвижда разрешаване на започването на преговорите и назначаване, в зависимост от областта на предвиденото споразумение, на преговарящ на Съюза или ръководител на преговарящия екип на Съюза.

               В член 218, параграф 4 от ДФЕС се предвижда Съветът да дава указания до преговарящия и да определи специален комитет, като преговорите трябва да се водят в консултация с този комитет.

               Предвидените указания за водене на преговори следва да дадат на преговарящия от името на Съюза средствата за постигане на общите цели, определени в точка 1. Те са изложени в приложението.

                  Поради това процесуалноправното основание за предложената препоръка е член 218, параграфи 3 и 4 от ДФЕС.

               •Субсидиарност (при неизключителна компетентност)

               Съюзът е страна по Международното споразумение по кафето, като в МСК е представляван от Комисията. Държавите — членки на ЕС, не са отделни договарящи се страни по Споразумението. Преговорите на Съюза по частичното преразглеждане на Споразумението са от изключителната компетентност на Съюза.

               •Пропорционалност

               Преразглеждането на Споразумението с цел подобряване на договореностите, водещо до модернизиране на Споразумението, е в интерес на Съюза. Понастоящем участието на ЕС в МОК е от полза както за Съюза, така и за останалите държави, членуващи в МОК. Очаква се модернизирането на Споразумението да засили интереса към МОК, като потенциално привлече нови членове и увеличи значението на нейната работа.

               3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

               •Консултации със заинтересованите страни

                  Съюзът е страна по Международно споразумение по кафето и като цяло неговото членство се подкрепя от 2007 г. насам от сектора на кафето в ЕС, както и от повечето държави — членки на ЕС. Не беше счетено за необходимо да се проведат консултации със заинтересованите страни по отношение на процес, който има за цел единствено да се продължи членството на Съюза в МОК, и то по набор от правила, които съответстват на правилата на други международни органи за суровини, в които ЕС членува.

               •Оценка на въздействието

                  Цялостна оценка на въздействието не е необходима, тъй като няма вероятност мярката да окаже значително икономическо, екологично или социално въздействие. Успешното изменение на Споразумението ще доведе до реформирано управление, което се счита за ключова отправна точка за модернизирането на Споразумението и следва също така да доведе до по-активно участие в МОК от страна на нейните членове.

               4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

                  Започването на преговори няма отражение върху бюджета.

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за разрешаване на започването на преговори за изменение на Международното споразумение по кафето от 2007 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 218, параграфи 3 и 4 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)Съюзът е договаряща се страна по Международното споразумение по кафето от 2007 г. („Споразумението“) и член на Международната организация по кафето (МОК). Споразумението бе сключено от Съюза с Решение 2008/579/ЕО на Съвета
                  1
                и влезе в сила на 2 февруари 2011 г.

               (2)Съгласно член 9 от Споразумението Международният съвет по кафето (МСК), в качеството си на върховен орган на МОК, отговаря за изпълнението на всички функции, необходими за прилагането на разпоредбите на Споразумението.

               (3)Съгласно член 49 от Споразумението МСК може да предлага изменения на Споразумението и да ги съобщава на всички договарящи се страни. В член 14 от Споразумението се постановява, че по принцип всички решения на МСК се вземат с консенсус. При липсата на консенсус МСК взема решения чрез гласуване с разпределено мнозинство от 70 % или повече от гласовете на присъстващите и участващите в гласуването членове износители и 70 % или повече от гласовете на присъстващите и участващите в гласуването членове вносители, преброени поотделно.

               (4)По искане на МСК беше създадена работна група за преразглеждане на Споразумението. Тази работна група установи, че трите основни области от Споразумението, които подлежат на частично преразглеждане, са управлението на МОК, системата за гласуване и вноските на членовете и участието на частния сектор и гражданското общество в работата на МОК. Във връзка с това работната група изготвя предложения за изменения на Споразумението, които да бъдат одобрени от МСК.

               (5)Съюзът има явен интерес да реформира Споразумението, за да го приведе в съответствие с практиките, насърчавани от Съюза в други международни органи по суровините, и за да се отчете развитието на световния пазар на кафе от 2007 г. насам.

               (6)Поради това е целесъобразно Комисията да бъде упълномощена да започне преговори за частичното преразглеждане на Споразумението,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Комисията се упълномощава да води преговори от името на Съюза за изменения на Международното споразумение по кафето от 2007 г.

               Член 2

               Указанията за водене на преговорите са изложени в приложението.

               Член 3

               Преговорите се водят в консултация с работна група „Суровини“.

               Член 4

               Адресат на настоящото решение е Комисията.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        Решение 2008/579/ЕО на Съвета от 16 юни 2008 г. относно подписването и сключването от името на Европейската общност на Международното споразумение по кафето от 2007 година (ОВ L 186, 15.7.2008 г., стр. 12).

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 8.7.2021
            COM(2021) 374 final
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към
            Препоръка за решение на Съвета

               за разрешаване на започването на преговори за изменение на Международното споразумение по кафето от 2007 г.

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               Указания за водене на преговори относно Международното споразумение по кафето от 2007 г.

               Комисията може да започне преговори с другите договарящи се страни по Международното споразумение по кафето от 2007 г. („Споразумението“) в рамките на Международната организация по кафето (МОК) с оглед на модернизирането на Споразумението, като се отчита развитието в сектора на кафето.

               Прегледът на Споразумението следва да подобри управлението на Международната организация по кафето, да направи оценка на баланса между системите за гласуване и за членски внос и да разгледа интегрирането на частния сектор и гражданското общество в работата на МОК.

               Съюзът е член на работната група на МОК за бъдещето на Споразумението, която понастоящем работи по препоръки за промените, които да бъдат въведени в Споразумението от 2007 г. и които ще следват целите, поставени от държавите — членки на Съюза, в рамките на международните органи по суровините.

               В указанията за водене на преговори следва да се вземат предвид целите за опростяване и рационализиране на Споразумението, като същевременно се запазва междуправителствената роля на МОК, за която нейните членове са поели ангажимент.

               1.Управление

               Международен съвет по кафето (МСК)

               Що се отнася до периодичността на заседанията на МСК, следва да се запази настоящата схема от две заседания годишно. Едно от заседанията може да бъде виртуално.

               Председателят и заместник-председателят на МСК следва да имат едногодишен мандат, за да се улесни участието на всички членове на МОК в процеса на вземане на решения. Заместник-председателят може да има засилена роля в МСК. За да се възползва от придобития опит, заместник-председателят може да изрази пред Съвета своя интерес да стане председател след първата година. Съветът може да изрази одобрението си, ако заместник-председателят се е доказал като подходящ за този пост.

               Комитети на Международната организация по кафето

               Ако е уместно за тяхната работа, сливането на комитетите на МОК следва да се насърчава като част от нейното рационализиране. Следва да се насърчава по-широкото участие на членовете на МОК в работата на комитетите.

               Световна конференция по въпросите на кафето

               Настоящата периодичност на Световната конференция по въпросите на кафето на високо равнище на всеки четири или пет години следва да се запази, но с възможност за гъвкаво адаптиране към специфични обстоятелства или конкретна ситуация (напр. промяна в положението на пазара на кафе, външно събитие, имащо отражение върху сектора на кафето, и т.н.).

               2.Гласове и вноски на членовете

               Членове износители и членове вносители

               Разграничението между членове износители и членове вносители следва да се запази като основен принцип от значение за процеса на вземане на решения в много международни органи по суровините.

               Метод на изчисляване на гласовете и вноските на членовете

               Настоящата договореност, основана на изнесените или внесените количества кафе, изглежда, представлява най-лесната и надеждна система за изчисляване на правото на глас и на финансовите вноски на всеки член в административния бюджет на МОК. Въпреки това приложимостта на други системи (напр. стойността на износа/вноса, смесени системи и т.н.), използвани в други международни органи по суровините, може да бъде проучена, като се посочат последиците от тяхното използване за МОК.

               3.Участие на частния сектор и гражданското общество

               Частният сектор и гражданското общество следва да бъдат по-добре интегрирани в работния процес на МОК. Следва да се проучат различни форми на участие, за да се установи най-добрият начин те да участват по-активно в контекста на модернизираното споразумение.

               Що се отнася до допустимостта на частния сектор, в Споразумението следва да се признае неговото многообразие — от дребни производители до големи мултинационални дружества, както и съответните им потенциални роли в рамките на МОК.

               За предпочитане е да се насърчи участието на търговски/професионални сдружения, но ако бъде предложено участието на отделни корпорации в МОК, следва да се проучат конкретните правни гаранции, с които да се гарантира нейната независимост.

               Процесът на одобряване на участието на частния сектор и гражданското общество в случая на национални дружества или организации следва да премине през съответния член на МОК.

               Независимо от това, всяка мярка за по-добро интегриране на частния сектор следва да запази междуправителствения характер на МОК.