title: Препоръка на Съвета от 11 юли 2017 година — относно националната програма за реформи на Австрия за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2017 г.

text:
               9.8.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 261/83

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 11 юли 2017 година
   относно националната програма за реформи на Австрия за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2017 г.
   (2017/C 261/19)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 16 ноември 2016 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Австрия не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 21 март 2017 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“) (3).

               (2)

               Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Австрия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, която е отразена в препоръка 1 по-долу.

               (3)

               Докладът за Австрия за 2017 г. беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Австрия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, приети през предходните години, както и напредъкът на Австрия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)

               На 21 април 2017 г. Австрия представи националната си програма за реформи за 2017 г., а на 2 май 2017 г. — своята програма за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)

               Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (6)

               Спрямо Австрия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството очаква номиналният дефицит да се подобри до 1,0 % от БВП през 2017 г., след което да достигне 0,3 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,45 % от БВП до 2016 г. и 0,5 % от БВП след това — се очаква да бъде постигната през 2019 г. Съгласно програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне постепенно от 84,6 % през 2016 г. до 71,0 % през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен, ако се приеме, че през 2017 г. и 2018 г. има динамичен растеж на инвестициите и износа.

               (7)

               В програмата за стабилност се посочва, че въздействието на извънредния приток на бежанци и на мерките, свързани със сигурността, върху бюджета е значително и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2016 г. възлизат на 0,25 % от БВП по отношение на извънредния приток на бежанци и на 0,04 % от БВП по отношение на мерките, свързани със сигурността. През 2017 г. допълнителното въздействие на мерките, свързани със сигурността, в сравнение с 2016 г., към момента се оценява на 0,01 % от БВП. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци, както и сериозната терористична заплаха са необичайни събития, тяхното въздействие върху публичните финанси на Австрия е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2016 г. бе намален, за да се вземат под внимание допълнителните разходи във връзка с бежанците и мерките, свързани със сигурността. Що се отнася до 2017 г., през пролетта на 2018 г. ще бъде направена окончателната оценка, включително относно допустимите суми, въз основа на наблюдаваните данни, предоставени от австрийските органи.

               (8)

               На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Австрия да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел е ограничено до допуснатото отклонение, свързано с въздействието върху бюджета на извънредния приток на бежанци (5), и за тази цел да постигне годишна фискална корекция в размер на 0,3 % от БВП през 2017 г. освен ако средносрочната бюджетна цел е спазена с по-ниско усилие. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. структурното салдо трябва да остане стабилно през 2017 г., като се вземат предвид разрешените допустими отклонения. Прогнозата на Комисията сочи риск от известно отклонение от това изискване през 2017 г. През 2018 г., въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г., Австрия следва да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (6) не надхвърля 2,2 %, което съответства на подобрение на структурното салдо с 0,3 % от БВП (7). При непроменена политика Австрия е изложена на риск от известно отклонение от това изискване през 2018 г. В същото време Австрия се очаква да спази правилото за дълга през 2017 г. и 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Австрия трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за гарантиране на съответствие през 2017 г. и 2018 г.

               (9)

               Разходите за пенсии и здравеопазване представляват среден риск за фискалната устойчивост в средносрочен и дългосрочен план поради бързото застаряване на населението. Публичните разходи за пенсии в Австрия са относително високи в сравнение с други държави членки и се очаква да нараснат с 0,5 процентни пункта от БВП до 2060 г. За сравнение средната стойност за Съюза се очаква да намалее с 0,2 процентни пункта от БВП за същия период. Реалната възраст на пенсиониране продължава да бъде ниска въпреки последните реформи и е една от основните причини за по-високите разходи за пенсии. Изразена като средна възраст за излизане от пазара на труда, тя е 62 години и 6 месеца за мъжете и 61 години за жените, което е под средното за ЕС равнище от 63 години и 7 месеца за мъжете и 62 години и 7 месеца за жените (2014 г.). Освен това настоящата законоустановена пенсионна възраст от 60 години за жените е сред най-ниските в ЕС и ще започне да бъде хармонизирана с тази на мъжете едва през 2024 г. Обвързването на законоустановената пенсионна възраст с промените в средната продължителност на живота ще спомогне за гарантиране на устойчивостта на пенсионната система с оглед на застаряването на населението, като също ще допринесе за увеличаване на реалната възраст на пенсиониране.

               (10)

               По отношение на здравеопазването публичните разходи се очаква да нараснат значително в средносрочен и дългосрочен план от вече високи равнища, а именно с 1,3 процентни пункта от БВП до 2060 г., спрямо средната стойност за Съюза от 0,9 процентни пункта. Основната причина за високите разходи за здравеопазване е големият болничен сектор, докато по-малко скъпата извънболнична помощ не се използва достатъчно. Делът на болничните разходи в общите разходи за здравеопазване е един от най-високите в Съюза. Поради това е необходимо неотдавнашните инициативи, насочени към укрепване на предоставянето на първична медицинска помощ да бъдат приложени изцяло, включително чрез подкрепа на нови финансови споразумения между доставчиците на здравно обслужване и социалноосигурителните фондове. Освен това болничният сектор на Австрия не се възползва в достатъчна степен от ефективни обществени поръчки, като например търгове на територията на целия Съюз (0,23 % от БВП спрямо 0,62 % средно за Съюза), от обединяване на обществени поръчки, както и от неценови критерии за възлагане.

               (11)

               Законът за финансовото изравняване от 2017 г. спомогна за опростяване на финансовите отношения между различните равнища на управление в Австрия. Фискалната рамка в Австрия обаче продължава да е прекалено сложна по отношение на правомощията и финансовите договорености и все още страда от несъответствия между ограничените правомощия за повишаване на приходите и по-широките отговорности за извършване на разходи на местното и федералното равнище на управление.

               (12)

               Въпреки че данъчната реформа от 2016 г. намали данъчната тежест от 49,5 % на 46,7 %, тя все още е сравнително висока в сравнение със средната за Съюза стойност от 40,6 % (данните се отнасят до средни доходи на домакинство от един работещ без деца). При липсата на индексация на доходните интервали спрямо инфлацията данъчната тежест отново ще се увеличи постепенно като резултат от годишната фискална спирачка. За разлика от това по-благоприятстващите растежа източници на приходи, като например постоянните данъци върху недвижимата собственост, са недостатъчно използвани главно поради факта, че данъчната основа е остаряла. Приходите от постоянните данъци върху недвижимата собственост в Австрия са много ниски, като възлизат на 0,2 % от БВП спрямо средното за Съюза равнище от 1,6 % от БВП през 2014 г. По подобен начин имплицитната данъчна ставка върху енергията в Австрия е относително ниска, което свидетелства за неоползотворен потенциал за екологични данъци, които включват също положителни поведенчески стимули.

               (13)

               Макар пазарът на труда да функционира по-добре в Австрия, отколкото в повечето държави членки, все още има предизвикателства. По-специално потенциалът на жените на пазара на труда не се използва пълноценно, което е видно от голямата разлика в заплащането на жените и мъжете, и наред с другото води до висок дял на заетост на непълно работно време. През 2015 г. разликата в заплащането на жените и мъжете е била 21,7 %, в сравнение със средната за Съюза стойност от 16,3 %. Високият и над средното дял на жените, работещи на непълно работно време, се дължи до голяма степен на отговорностите за полагане на грижи за децата и възрастните хора. Броят на местата за гледане на малки деца на възраст под 3 години е бил 25,5 % през 2015 г. — все още значително под равнището на целта от Барселона от 33 %.

               (14)

               Австрия вече е надхвърлила своите национални цели по стратегията „Европа 2020“ в областта на образованието. Образователните резултати обаче зависят в голяма степен от социалноикономическия произход, както потвърждават резултатите от Програмата за международно оценяване на учениците на ОИСР (PISA) от 2015 г. Освен това образователните резултати на учениците с мигрантски произход са значително по-лоши от тези на учениците, които нямат такъв произход. През 2016 г. вероятността родените в чужбина ученици да напуснат училище, преди да са завършили горната степен на средното образование, е била 2,7 пъти по-голяма, отколкото сред родените в държавата. Предизвикателството във връзка с интеграцията се отразява и на родените в Австрия деца на емигранти. Освен това Австрия е изправена пред предизвикателства, свързани с интегрирането в образователната си система на голям брой лица, търсещи убежище и бежанци.

               (15)

               Развитията в банковия сектор свидетелстват за стабилно, макар и бавно подобрение. Капитализацията на австрийските банки продължава да е по-ниска от тази на банките в Съюза и тяхната способност да генерират печалба на вътрешния пазар е подложена на натиск. По отношение на международните операции, качеството на активите и рентабилността са се подобрили допълнително в редица пазари в Централна, Източна и Югоизточна Европа, но все още остават уязвими области. В същото време увеличението на цените на недвижимите имоти и съживяването на ипотечното кредитиране подчертава значението на макропруденциалните мерки.

               (16)

               През 2016 г. отново се наблюдава растеж на инвестициите в Австрия, но инвестициите на МСП и в сектора на услугите продължават да показват слабости. Австрия признава ролята, която имат създаването и разрастването на предприятията за нови инвестиции (т.е. извън инвестициите за подмяна) и за създаването на съответните работни места. Поради това Австрия си е поставила амбициозни цели да улесни цифровата трансформация, както и да се справи с традиционно ниското равнище на създаване на предприятия (7,4 % при средна стойност за Съюза от 10,8 %) и растеж на дружествата (7,3 % дял на бързо развиващи се дружества в сравнение с 9,2 % средно за Съюза). Вече са обявени някои конкретни мерки, които съчетават намаляване на инвестиционните пречки с подобрени рамкови условия за финансиране на собствен капитал, насърчаване на предприемачеството и данъчни стимули.

               (17)

               Все още има значителни регулаторни пречки в сектора на бизнес услугите и регулираните професии, като равнището на ограниченията е по-високо от средното за Съюза, по-специално за архитекти и инженери. Освен това за тези професии, както и за адвокати, счетоводители/данъчни консултанти, представители по индустриална собственост, агенти на недвижими имоти и екскурзоводи, процентът на навлизащите и напускащите бизнеса е значително по-нисък от средното за Съюза, което изглежда показва сравнително слабата динамика и конкуренция в областта на професионалните услуги в Австрия. Тези пречки включват, наред с другото, 1) ограничения, свързани с дяловото участие и правната форма, за архитекти, инженери и адвокати по индустриална собственост, 2) мултидисциплинарни ограничения за архитекти и инженери, както и 3) особено широк обхват на запазените за дадена професия дейности за архитекти, инженери и екскурзоводи. Намаляването на тези пречки би могло да доведе до по-интензивна конкуренция, в резултат от която на пазара да навлязат по-голям брой предприятия, водейки до ползи за потребителите под формата на по-ниски цени. Препоръки за справяне с този проблем бяха направени през януари 2017 г. в съобщение на Комисията, като част от пакета от мерки за справяне с пречките пред пазарите на услуги.

               (18)

               Австрия положи значителни усилия за приемане на лицата, търсещи убежище, и за интеграция на бежанците, както и на другите имигранти. Независимо от това интегрирането на пазара на труда на хората с миграционен произход, по-специално на жените, родени извън Съюза, и на бежанците, търсещи работа, все още е предизвикателство.

               (19)

               В рамките на европейския семестър за 2017 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2017 г., на националната програма за реформи за 2017 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Австрия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (20)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2017 г., като становището (8) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.

               Да провежда своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, което предполага да постигне своята средносрочна бюджетна цел през 2018 г., като се вземе предвид допуснатото отклонение, свързано с необичайни събития. Да гарантира устойчивостта на системата на здравеопазването и на пенсионната система. Да рационализира и оптимизира компетенциите на различните равнища на управление и да съгласува техните отговорности за финансиране и разходване.

               2.

               Да подобри резултатите на пазара на труда на жените, наред с другото чрез предоставяне на услуги за полагане на грижи на пълен работен ден. Да подобри образователните резултати на младите хора в неравностойно положение, по-специално на хората с мигрантски произход. Да насърчи инвестициите в сектора на услугите чрез намаляване на административните и регулаторните пречки, облекчаване на навлизането на нови предприятия на пазара и улесняване на растежа на дружествата.

      Съставено в Брюксел на 11 юли 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         T. TÕNISTE

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (3)  ОВ C 92, 24.3.2017 г., стр. 1.

      (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (5)  На Австрия се дава възможност да се отклони от своята средносрочна бюджетна цел до 2017 г. и 2018 г. в рамките на допълнителното отражение върху бюджета на разходите, направени съответно през 2015 г. и 2016 г., във връзка с извънредния приток на бежанци и мерките, свързани със сигурността, тъй като временните отклонения са пренесени във всеки от случаите за общ следващ период от три години.

      (6)  Нетните разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

      (7)  По отношение на Австрия изискването за корекция през 2018 г. взема предвид допуснатото отклонение, свързано с необичайни събития, разрешено за 2016 г., тъй като временните отклонения са пренесени за следващ период от три години.

      (8)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Luxembourgand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Luxembourg, 2011-2014

text:
             ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
                                          Брюксел, 7.6.2011
                                          SEC(2011) 811 окончателен
                               Препоръка за
                        ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   относно Националната програма за реформи на Люксембург за 2011 г.
                и за предоставяне на становище на Съвета
относно актуализираната Програма за стабилност на Люксембург за периода
                              2011—2014 г.
                       {SEC(2011) 724 окончателeн}
 ---pagebreak---                                             Препоръка за
                                      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
          относно Националната програма за реформи на Люксембург за 2011 г.
                           и за предоставяне на становище на Съвета
       относно актуализираната Програма за стабилност на Люксембург за периода
                                            2011—2014 г.
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   Като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално
   член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на
   надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на
   икономическите политики1 и по-специално член 5, параграф 3 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия2,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:
   (1)    На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на
          Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни
          места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена
          координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите
          области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на
          потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.
   (2)    На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за
          икономическата политика на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—
          2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиката
          на държавите-членки по заетостта3, като заедно двата акта представляват т. нар.
          „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха призовани да се съобразят с
   1
          ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.
   2
          ОВ C…, …г., стр....
   3
          Поддържани за 2011 г. с Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г.
BG                                                 2                                      BG
 ---pagebreak---        интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически
       политики и политики по заетостта.
   (3) На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което
       постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия
       европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката
       съгласно стратегията „Европа 2020“.
   (4) На 25 март 2011 г. Европейският съвет одобри приоритетите за фискалната
       консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на
       Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на
       растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде
       приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната
       устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и
       полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Съветът поиска от
       държавите-членки да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да
       бъдат включени в техните програми за стабилност или програми за
       конвергенция и в националните програми за реформи.
   (5) На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки,
       участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите задължения достатъчно
       рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за
       конвергенция и в националните програми за реформи.
   (6) На 29 април 2011 г. Люксембург представи актуализираната си програмата за
       стабилност за 2011 г., обхващаща периода 2011—2014 г., както и своята
       национална програма за реформи за 2011 г. Двете програми бяха оценени
       едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.
   (7) Като се отчита изключителните тегло на финансовия сектор в икономиката,
       Люксембург е издържал на финансова и икономическа криза сравнително добре.
       След реален спад на БВП с 3,6 % през 2009 г., икономиката се възстанови бързо
       през 2010 г. БВП се увеличи с около 3,5 %, което беше ускорено чрез
       увеличението на публичните разходи, за което беше взето решение от
       правителството, като част от Европейския план за икономическо възстановяване,
       и чрез силно увеличение на нетния износ. Заетостта остана устойчива, отчасти
       поради значително прибягване до схеми за работа на съкратено работно време,
       насърчавани от властите. Безработица започна да нараства от началото на 2008
       г., и като цяло се задържа на ниво от около 6%, ниво, което е историческо високо
       за Люксембург. Въпреки рецесията, публичните финанси в Люксембург са
       сравнително стабилни (дефицит от 1,7% и брутен дълг от 18,4% през 2010 г.),
       благодарение на много благоприятна стартова позиция.
   (8) Въз основа на оценката на актуализираната програма за стабилност съгласно
       Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета, Съветът е на мнение, че
       макроикономическият сценарий, който стои в основата на бюджетните
       прогнози, е леко предпазлив, ако се съпостави с прогнозите на службите на
       Комисията от пролетта на 2011 г. Според програмата целта за 2011 г. е дефицит
       от 1,0%, което е в съответствие с прогнозата на службите на Комисията,
       направена през пролетта. Програмата при сценарий, основан на непроменена
       политика, предвижда влошаване на номиналния дефицит през 2012 г. до 1,5 % от
BG                                          3                                           BG
 ---pagebreak---         БВП, преди постепенното му подобряване отново до 0,8 % от БВП през 2014 г.
        прогнозата на службите на Комисията е малко по-оптимистичен, като предвижда
        дефицит в размер на 1,1 % от БВП през 2012 г., въз основа на по-благоприятен
        макроикономически сценарий и на по-бавно нарастване на разходите. В
        програмата не се предвижда постигането на средносрочната бюджетна цел (по-
        нататък СБЦ), която е определена като структурен излишък в размер на 0,5% от
        БВП в рамките на програмния период 2011 — 2014 г. Обратно на това
        структурното салдо (преизчислено от службите на Комисията въз основа на
        информацията в програмата, следвайки общоприетата методология) се очаква да
        се влошава постепенно, нараствайки от 0,3% излишък през 2011 г. до дефицит от
        0,8% през 2014 г.
   (9)  При прогноза за стабилен растеж на БВП, публичните финанси на Люксембург
        могат да се възползват от допълнително подобрение на структурния баланс с
        оглед постигането на СБЦ още през 2012 г. Това би осигурило предпазен марж
        на страната при възможен бъдещ икономически спад, и би помогнало за
        подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Освен това,
        в светлината на очакваното въздействие на неявните задължения, свързани със
        застаряването на населението, държавата би се възползвала от притежаването на
        по-амбициозни СБЦ.
   (10) Увеличението в свързаните със застаряването публични разходи през
        следващите десетилетия в Люксембург се очаква да бъде най-голямото в ЕС.
        Краткосрочно финансиране на пенсионната система в момента е подкрепено с
        нисък коефициент на зависимост при старите хора и зависи отчасти от вноските,
        плащани от относително младия сегмент на трансграничните работници. В
        бъдеще и двата фактора ще се проявяват с обратна сила и пенсионните разходи
        се очаква да се увеличат значително. Въпреки че правителството акумулира
        значителни активи и пенсионните резерви продължават да растат, това няма да е
        достатъчно, за да се гарантира устойчивостта на системата. Освен това нивото
        на заетостта на по-старите работници (на възраст 55-64 години) е 38,2 % (2009
        г.) и е сред най-ниските в ЕС-27 (средната стойност за ЕС е: 46%). Докато
        законно определената възраст за пенсиониране по принцип е 65 години,
        пенсионната система на Люксембург често позволява по-ранно пенсиониране
        без на практика намаляване нивото на пенсиите, което, освен това, е
        сравнително високо. В резултат средната възраст за оттегляне от пазара на труда
        е 59,4 години, което влияе върху разходите за пенсионната система. В плановете
        на правителството за пенсионна реформа се предвижда нов модел, насочен към
        задържане на заетия персонал на работа по-дълго на доброволна основа. Това би
        подобрило коефициента на зависимост на пенсионната система. Въпреки това,
        този механизъм ще се отнася само за нови пенсионери и се прилага само за
        периода от кариерата, който е след влизането в сила на реформата, така че би
        имал пълен ефект едва след 40 години.
   (11) Конкурентоспособността относно цените и разходите на Люксембург
        значително са се влошили от началото на последното десетилетие. Това се
        дължи на развитията както при заплатите, така и в производството. За периода
        2000 — 2010 г. разходите за единица труд се повишиха около един и половина
        пъти по-бързо в Люксембург, отколкото средно за ЕС-15, и повече от пет пъти
        по-бързо, отколкото в Германия. Предвид споразумението между
        правителството и профсъюзите за отлагане от пролетта до октомври 2011 г. на
BG                                          4                                           BG
 ---pagebreak---         прилагането на механизма за автоматичната индексация на заплатите,
        съществува значително ограничаване на реалния растеж на заплатите през 2011
        г. Все още предстои да бъде прието решение относно следващия праг. Предвид
        настоящата прогноза за инфлацията следващото автоматично индексиране може
        да настъпи още през пролетта на 2012 г., като по този начин бъде обезсмислени
        предишните придобивки по отношение на конкурентоспособността относно
        разходите.
   (12) Въпреки исторически високия растеж на заетостта, нивото на заетост на
        местното население е по-ниско, отколкото е средното ниво за ЕС, особено в
        двата края на възрастови спектър. Създаването на работни места през
        последните години главно е облагодетелствало чуждестранните жители.
        Въпреки че ръстът на безработицата от 2008 г. насам е свързан с рецесията, той
        има в нарастваща степен структурен характер, илюстриран от факта, че по време
        на годините на растежа преди кризата заетостта трябваше да нараства с около 4
        % годишно, за да се получи незначителен спад на безработицата. Безработицата
        сред младите хора е с относително високо ниво (16,1 % през 2010 г.) в сравнение
        с 6 % за цялото население в трудоспособна възраст. Нивото на безработицата
        зависи до голяма степен от нивото на образование. Младите местни жители са
        изправени пред силна конкуренция за наличните работни места в лицето на
        чуждестранни лица, които често са със същата, или дори по-висока
        квалификация.
   (13) Правителството на Люксембург начерта редица ангажименти в контекста на
        пакта „Евро плюс“4. Тези ангажименти се отнасят до четирите области на пакта.
        Що се отнася до фискалната сфера, правителството одобри характеристиките на
        пенсионната реформа и се ангажира да финализира реформата до края на 2011 г.
        С цел укрепване на финансовата стабилност мерките са съсредоточени върху
        засилване на устойчивостта на финансовия сектор посредством регулиране и
        надзор на европейско и международно равнище, и продължаването на усилията
        да се диверсифицира структурата на люксембургската икономика. Мерките за
        заетост се съсредоточат върху повишаване на ефикасността на активните
        политики по заетостта (реформа на „ Administration de l 'emploi “) и върху
        стимулиране на ученето през целия живот в частния сектор чрез по-висок
        процент на съфинансиране от държавата. Мерките за засилване на
        конкуренцията включват отлагане на индексирането на заплатите от пролетта на
        2011 г. (което се подразбира от автоматичната система за индексиране) за
        октомври 2011 г. и ангажимент за договаряне със социалните партньори на
        подобен ангажимент за подобно отлагане за 2012 г. освен това правителството се
        ангажира да подобри бизнес средата чрез административно опростяване и по-
        добра инфраструктура. Те са в съответствие с по-широкия дневен ред за
        реформи, очертани в националните програми за реформи и за стабилност, и са за
        справяне с предизвикателствата в областта на пенсионната система,
        конкурентоспособността, заетостта (особено сред младите и по-възрастните
        работници) и финансовия сектор. Въпреки това, при някои от предложените
        реформи липсват подробности. Ангажиментите по пакта „Евро плюс“ са
        оценени и взети предвид в препоръките.
   4
        Повече подробности относно ангажиментите, поети в рамките на пакта „Евро плюс“, могат да
        бъдат намерени в документ SEC(2011) 724.
BG                                               5                                               BG
 ---pagebreak---    (14) Комисията направи оценка на програмата за стабилност и националната
        програма за реформи, включително ангажиментите на Люксембург по пакта
        „Евро плюс“5. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на
        устойчива фискална и социално-икономическа политика в Люксембург, но също
        така и степента, в която те спазват правилата и насоките на ЕС предвид
        необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на
        Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на
        държавите-членки. В тази светлина Комисията счита, че едно по-амбициозно
        намаление на дефицита през 2011г. би било възможно с оглед на благоприятната
        макроикономическа перспектива, както и че едно по-голямо фискално усилие би
        позволило да се постигне средносрочната цел през 2012 г. Трябва да бъдат
        предприети също така допълнителни стъпки за реформиране на пенсионната
        система и за насърчаване на активното остаряване, за засилване на
        конкурентоспособността и за подпомагане намирането на работа от младите
        хора.
   (15) В контекста на настоящата оценка Съветът разгледа актуализираната програма
        за стабилност на Люксембург за 2011 г. и становището му6 е отразено по-
        специално в точка 1) и 2) по-долу. Като взе предвид заключенията на
        Европейския съвет от 25 март 2011 г., Съветът разгледа националната програма
        за реформи на Люксембург,
   ПРЕПОРЪЧВА на Люксембург да предприеме действия в периода 2011—2012 г.:
   (1)   Да се възползва от подобряващите се циклични условия, за да увеличи
         фискалното усилие с оглед по-нататъшно намаляване на номиналния дефицит
         и постигане на средносрочната цел през 2012 г.;
   (2)   Предложи и приложи широко реформиране на пенсионната система, за да се
         гарантира дългосрочната ѝ устойчивост, като се започне с мерки, които ще
         увеличат степента на участие на по-възрастните работници, по-специално чрез
         разубеждаване на хората за ранно пенсиониране и включване на мерки, които
         свързват законово определената възраст за пенсиониране с продължителността
         на живота.
   (3)   Да извърши реформа, след консултации със социалните партньори и в
         съответствие с националната практика, на системата за определяне на
         заплатите, за да се гарантира, че техният ръст отразява по-добре промените в
         производителността на труда и в конкурентоспособността.
   5
        SEC(2011) 724.
   6
        Предвидено в член 5, параграф 3 от Регламент (EО) № 1466/97 на Съвета.
BG                                                6                                   BG
 ---pagebreak---    (4)    Предприеме стъпки за намаляване на безработицата сред младежите чрез
          засилване на мерките за обучение и образование, насочени към осигуряването
          на по-добро съответствие между уменията на младите хора и търсенето на
          работна ръка.
   Съставено в Брюксел на [….] година.
                                         За Съвета
                                         Председател
BG                                         7                                         BG


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2013 година относно националната програма за реформи за 2013 г. на Малта и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за периода 2012—2016 г.

text:
               30.7.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 217/59

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

   от 9 юли 2013 година
   относно националната програма за реформи за 2013 г. на Малта и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за периода 2012—2016 г.
   2013/C 217/15
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — основана на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на конкретните препоръки за отделните държави.

               (4)

               На 10 юли 2012 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Малта за 2012 г. и даде становището си относно програмата за стабилност на Малта за периода 2012—2015 г.

               (5)

               На 28 ноември 2012 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на Европейския семестър за координация на икономическите политики за 2013 г. Също на 28 ноември 2012 г. въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който посочи Малта като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 7 февруари 2013 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2013 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2013 г.

               (7)

               На 14 март 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 10 април 2013 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Малта, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Малта са налице макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следени и за които са необходими политически действия. По-специално развитието на банковия сектор и пазара на недвижими имоти оправдава въвеждането на строго наблюдение. Дългосрочната устойчивост на публичните финанси изисква политическо внимание.

               (9)

               На 30 април 2013 г. Малта представи националната си програма за реформи за 2013 г. и програмата си за стабилност за периода 2012—2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (10)

               Въз основа на проведената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата изглежда реалистичен. На 4 декември 2012 г. (5) Съветът отмени своето решение относно наличието на прекомерен дефицит в Малта въз основа на коригирането му през 2011 г., което изглеждаше трайно съгласно прогнозата на службите на Комисията от есента на 2012 г. През 2012 г. обаче Малта отчете бюджетен дефицит от 3,3 % от БВП, което отново е над референтната стойност от 3 % от БВП. Целта на бюджетната стратегия, набелязана в програмата за стабилност, е постепенното намаляване на дефицита от 3,3 % от БВП през 2012 г. на 0,8 % от БВП през 2016 г., което предполага постепенен напредък към постигане на средносрочната бюджетна цел (СБЦ). В програмата за стабилност се потвърждава СБЦ за балансирана позиция в структурно отношение, която е по-амбициозна от изискваната в Пакта за стабилност и растеж, но чието постигане не е планирано в рамките на периода на програмата за стабилност. През 2013 г. целта по отношение на дефицита в програмата за стабилност се основава на относително висок растеж на данъчните приходи, което не се подкрепя изцяло от макроикономическия сценарий, служещ за база. Освен това тя не е подкрепена в достатъчна степен с подробно описани мерки, какъвто е случаят и за следващите години. Поради това промяната на планираното (преизчисленото) структурно салдо е значително по-голяма в сравнение с прогнозата на службите на Комисията. Съгласно последната през 2013 г. структурното салдо ще се подобри само с ¼ процентни пункта от БВП, а през 2014 г. промяната ще е минимална, при условие че политиката остане непроменена.
               Предвижда се брутният държавен дълг да продължи да бъде над прага от 60 % от БВП през целия период на програмата за стабилност. Националните органи предвиждат дългът да се увеличи до 74,2 % от БВП през 2014 г., след което да започне да намалява до 70 % до 2016 г. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. се очаква съотношението между дълга и БВП да нарасне малко по-бързо на 74,9 % през 2014 г., тъй като се очаква първичният дефицит да продължи да се увеличава. Предвид корекцията на прекомерния дефицит през 2011 г. Малта преминава през тригодишен преходен период по отношение на прилагането на референтната стойност за намаляване на дълга, като той започна през 2012 г. През 2012 г. Малта не постигна достатъчен напредък по отношение на спазването на дълговия критерий, като за периода 2013—2014 г. също не се предвижда да го направи. Макар фискалната рамка на Малта да е доста гъвкава, необвързващият ѝ характер и кратките периоди на фискално планиране не спомагат за постигането на стабилна фискална позиция. Все още не е транспонирана Директива 2011/85/ЕС (6) относно бюджетните рамки, а и правилото за структурно бюджетно салдо, предвидено в Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз, подписан на 2 март 2012 г. в Брюксел, все още не е въведено в националното право. В програмата за стабилност се посочва намерението на правителството да създаде фискален съвет, но все ще няма конкретни планове за това.

               (11)

               Спазването на данъчното законодателство и укриването на данъци продължават да са предизвикателство за качеството на публичните финанси. Властите въведоха няколко целесъобразни мерки, а други допълнителни мерки са в списъка с проекти, но изпълнението трябва да бъде наблюдавано отблизо, тъй като все още няма конкретни резултати. Данъчните стимули, които насърчават предприятията да вземат заеми, са все още твърде високи. През 2012 г. Малта беше втората държава с най-голяма разлика между данъчното третиране на дълг и дяловото финансиране на нови инвестиции. Тази „склонност към задлъжнялост“ може да доведе до изключително висока корпоративна задлъжнялост и неефикасно разпределяне на капитала. Малта е една от малкото държави членки без разпоредби, насочени срещу „склонността към задлъжнялост“.

               (12)

               Малта все още е изправена пред трудности що се отнася до устойчивостта на публичните ѝ финанси с оглед на отражението върху бюджета на застаряването, което се очаква да надхвърли значително средните стойности за ЕС. Увеличаването на сметките за пенсионни разходи възлиза на повече от половината от очакваното общо увеличение по отношение на свързаните със застаряването разходи, като в сравнение с други държави членки законоустановената пенсионна възраст остава ниска, а увеличението, предвидено с реформата от 2006 г., е бавно. Необходима е допълнителна реформа, за да се гарантира устойчивостта, като същевременно бъде запазен адекватният характер и бъдат посрещнати опасенията, свързани с равнопоставеността между поколенията. Макар да бяха проведени дискусии със социалните партньори, все още няма конкретни предложения за допълнителна пенсионна реформа. Делът на заетост на възрастните работници е малък и все още предстои да бъде завършена цялостната стратегия за активен живот на възрастните хора. Ограниченото предоставяне на първична здравна помощ заедно с очакваното застаряване на населението може да доведат до по-високи разходи за здравеопазване в дългосрочен план. Административният капацитет в областта на обществените поръчки е слаб, което води до сложни и бавни процедури.

               (13)

               Мерките, предприети за намаляване на броя на преждевременно напускащите училище, включително неотдавнашното започване на подготвителния процес, който води до изготвяне на стратегия по този въпрос, също са подходящи за намаляване на несъответствието между търсенето и предлагането на умения. Ефективността на положените в областта на политиката усилия ще зависи от правилното и своевременно прилагане, което трябва да бъде наблюдавано внимателно. Недостатъчната взаимосвързаност на образованието и обучението с потребностите на пазара на труда обаче е основна пречка. Предвиденото създаване на единна схема за професионални стажове, обхващаща повече квалификационни нива, също се очаква да допринесе за създаването на работна ръка, отговаряща на нуждите на пазара на труда.

               (14)

               Малта също така предприе значителни стъпки за увеличаване на участието на жените в пазара на труда, които са основно насочени към по-добро съчетаване на професионалния и семейния живот. Заетостта сред жените се ползва също така от благоприятен ефект на поколенията (кохортен компонент) и равнището на заетост сред тях продължава да нараства. Налице е обаче потенциал за подобрение: делът на заетост при жените е все още нисък, майчинството все още има значително отражение върху участието на жените на пазара на труда и разликата в заетостта между половете е най-голямата в Съюза. Допълнителното насърчаване на гъвкави работни правила и увеличаването на предлагането на достъпни детски грижи и структури за следучилищни занимания за по-голяма част от населението могат да допринесат за увеличаване на заетостта при жените.

               (15)

               Механизмът на Малта за корекция на надбавката за компенсиране на разходите за живот има особени характеристики, които изглежда намаляват отрицателния ефект върху състоянието на пазара на труда и на промяната на заплатите като цяло: с механизма се предоставя увеличение с фиксиран размер, което представлява само частична компенсация за инфлация за възнагражденията над „референтната“ основна заплата, предвидени са клаузи за дерогация на микро- и макро равнище, а договарянето на работните заплати е изцяло децентрализирано. Въпреки това, в случай на много неблагоприятни фази на икономическия цикъл системата продължава да поставя проблеми по отношение на гъвкавостта на реалните възнаграждения, като така възпрепятства адаптирането на пазара на труда и препятства конкурентоспособността. Нестабилността на цените на някои компоненти на ценовия индекс, използван в механизма, по-специално цените на енергията, може да подложи на натиск инфлацията под формата на инфлационни спирали. Затова събирането на данни за възнагражденията и производителността на секторно равнище, както и внимателният мониторинг на отражението на системата за индексация на заплатите ще са от първостепенно значение за намаляване на потенциалните рискове. Малтийските власти следва да провеждат внимателен мониторинг на отражението на механизма върху икономиката и да бъдат готови да го реформират според нуждите.

               (16)

               Конкурентоспособността на Малта е изложена на риск предвид силно ограничената диверсификация и лошите екологични показатели на нейните енергийни доставки, което води до високи цени за електроенергия. Изключително тежкото финансово състояние на основния енергиен доставчик (Enemalta) допринася за тази несигурност, но електроенергийната връзка със Сицилия се очаква да облекчи ситуацията след 2014 г. Въпреки че продължи изпълнението на голям брой инициативи, като например използването на слънчева енергия, делът на възобновяемите източници на енергия остава особено нисък и осъществимостта на големи проекти, като например разработването на вятърни централи, изглежда е поставена под въпрос. Бе постигнат напредък в областта на енергийната ефективност, по-специално по отношение на обществените сгради, подпомаган чрез финансиране от Съюза. Екологичните показатели на транспортната система на Малта също са много слаби. Малта би имала полза от една всестранна транспортна стратегия, имаща за цел да подобри обществения транспорт, пътната мрежа и резултатите при въглеродните емисии на системата и да насърчи в още по-голяма степен използването на други видове транспорт, различни от пътническите автомобили.

               (17)

               Банковият сектор в Малта е прекалено голям в сравнение с националната икономика. Въпреки че това се дължи по-специално на неосновни национални и международни банки, които са с ограничена експозиция към националната икономика, непрекъснатият стриктен контрол върху тях е оправдан с цел предотвратяване на отрицателното въздействие на тяхната дейност върху финансовата стабилност. Местните банки продължават да са силно изложени на пазара на недвижими имоти, докато специалните провизии за загуби, свързани с необслужвани заеми, са относително малко. Бяха проведени дискусии относно политиката, но те тепърва трябва да бъдат отразени в подходящи регулаторни действия. Съдебната система страда от слабости, което допълнително излага на риск финансовата стабилност. Дългите срокове, необходими за решаване на дела по несъстоятелност, затрудняват ефикасното упражняване на правата на обезпечение. В периоди на натиск върху икономиката това може допълнително да натежи върху счетоводните баланси на банките и да доведе до увеличаване на загубите, а оттам до нужда от рекапитализация.

               (18)

               В рамките на европейския семестър Комисията извърши цялостен анализ на икономическата политика на Малта. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност и представи задълбочен преглед. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Малта, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

               (19)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (20)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 2 и 5 по-долу.

               (21)

               В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът отправи конкретни препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Малта следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Малта да предприеме следните действия през периода 2013—2014 г.:

               1.

               Да набележи и приложи мерките, необходими за постигане на годишното подобрение на структурното салдо, посочено в препоръките на Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит, с оглед на коригирането на прекомерния дефицит до 2014 г. по траен и благоприятен за растежа начин, като ограничи използване на еднократни/временни мерки. След като коригира прекомерния дефицит, да продължи подобряването на структурното салдо с подходящо темпо, за да достигне СБЦ до 2019 г. Да въведе през 2013 г. обвързваща, основана на правила многогодишна фискална рамка. Да гарантира конкретни резултати от мерките, предприети за подобряване на спазването на данъчното законодателство и борбата с укриването на данъци, и да предприеме действия за намаляване на „склонността към задлъжнялост“ в областта на корпоративния данък.

               2.

               Да осигури дългосрочната устойчивост на публичните финанси, да продължи реформата на пенсионната система с цел ограничаване на очакваното увеличение на разходите, включително чрез мерки, като ускоряване на увеличаването на законоустановената пенсионна възраст, като се увеличи действителната пенсионна възраст чрез привеждане на пенсионната възраст или пенсионните доходи в съответствие с промените в очакваната продължителност на живота, както и като насърчава частните пенсионни спестявания. Да предприеме мерки за подобряване на пригодността за заетост на по-възрастните работници чрез завършване и прилагане на цялостна стратегия за активен живот на възрастните хора. Да продължи здравната реформа с цел подобряване на разходната ефективност на сектора, по-специално като засили предоставянето на обществени първични грижи. Да подобри ефикасността и да намали продължителността на процедурите за обществени поръчки.

               3.

               Да продължи да полага усилия в политиката за намаляване на преждевременното напускане на училище, по-специално чрез създаването на мащабна система за наблюдение, и да подобри съответствието с пазара на труда на образованието и обучението с цел преодоляване на несъответствията, свързани с уменията, включително чрез обявената реформа на системата за професионални стажове. Да продължи да подкрепя по-голямото участие на пазара на труда на жените чрез насърчаване на гъвкави условия на труд, по-специално чрез подобряване на предоставянето и достъпността на услугите за гледане на дете и извънучилищни центрове.

               4.

               Да продължи усилията за разнообразяване на енергийния микс и на източниците на енергия, по-специално чрез увеличаване на използването на възобновяема енергия и своевременното завършване на електрическата връзка със Сицилия. Да продължи усилията за насърчаване на енергийната ефикасност и да намали емисиите в транспортния сектор.

               5.

               Да вземе мерки за допълнително увеличаване на провизиите за загуби, свързани с необслужвани заеми в банковия сектор, за да смекчи потенциалните рискове, възникващи от излагането на пазара на недвижими имоти. Да продължи усилията в областта на политиката с цел да се гарантира строг надзор на банковия сектор, включително на неосновните национални банки и банките с международни дейности. Да подобри ефикасността на съдебната система като цяло, като например намали времето, необходимо за решаване на дела за несъстоятелност.

      Съставено в Брюксел на 9 юли 2013 година.

            За Съвета

            Председател

         R. ŠADŽIUS

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г, стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат и през 2013 г. съгласно Решение 2013/208/ЕС на Съвета от 22 април 2013 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 118, 30.4.2013 г., стр. 21).

      (4)  ОВ C 219, 24.7.2012 г., стр. 61.

      (5)  Решение 2012/778/ЕС на Съвета от 4 декември 2012 г. (ОВ L 342, 14.12.2012 г., стр. 43).

      (6)  Директива 2011/85/ЕС на Съвета от 8 ноември 2011 г. относно изискванията за бюджетните рамки на държавите-членки (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 41).

      (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (8)  Вж. страница 97 от настоящия брой на Официален вестник.


title: Препоръка на Съвета от 11 юли 2017 година относно националната програма за реформи на Чешката република за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чешката република за 2017 г.

text:
               9.8.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 261/12

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 11 юли 2017 година
   относно националната програма за реформи на Чешката република за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чешката република за 2017 г.
   (2017/C 261/03)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 16 ноември 2016 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Чешката република не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)

               Докладът за Чешката република за 2017 г. беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бяха оценени напредъкът на Чешката република в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, приети през предходните години, както и напредъкът на Чешката република по отношение на нейните национални цели по стратегията „Европа 2020“. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Чешката република не са налице макроикономически дисбаланси.

               (3)

               Чешката република представи своята национална програма за реформи за 2017 г. на 25 април 2017 г., а своята програма за конвергенция за 2017 г. — на 28 април 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (5)

               Спрямо Чешката република понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2017 г. правителството планира бюджетен излишък в номиналното изражение за периода 2016—2020 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,0 % от БВП — продължава да се спазва с марж през целия период на програмата. Съгласно програмата за конвергенция за 2017 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне постепенно до 32,7 % през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Въпреки че рисковете пред постигането на бюджетните цели изглеждат като цяло уравновесени, ясно изразеното свиване на публичните инвестиции през 2016 г., свързано с началото на нов цикъл на европейските фондове, би могло да доведе до по-силно от очакваното съживяване на публичните инвестиции през 2017 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. структурното салдо ще се понижи до около 0 % от БВП през 2017 г. и до -0,2 % от БВП през 2018 г., което остава над средносрочната бюджетна цел. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Чешката република да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2017 и 2018 г.

               (6)

               В дългосрочен план са налице средни по тежест рискове за фискалната устойчивост в Чешката република. Те са свързани главно с предвижданото въздействие на публичните разходи, свързани със застаряването на населението, по-конкретно в здравеопазването и пенсиите. Прогнозираното увеличение на дългосрочните разходи за здравни грижи предизвиква безпокойство както от гледна точка на управлението, така и за икономическата ефективност на разходите в здравеопазването, което до голяма степен разчита на по-скъпа болнична помощ. Някои мерки понастоящем се намират на различни етапи на изпълнение, но резултатите все още не са осезаеми. Ако бъдат изпълнени, наскоро приетите и планираните мерки за изменение на пенсионната система могат да доведат до влошаване на състоянието на публичните финанси в дългосрочен план. Първо, парламентът прие законодателство, даващо на правителството правото да адаптира с повече гъвкавост механизма за индексиране на пенсиите. Второ, в парламента се обсъждат също предложения за таван на законоустановената пенсионна възраст от 65 години и за създаването на механизъм за редовно преразглеждане на пенсионната възраст. Понастоящем също са в процес на обсъждане допълнителни промени, като например формула за по-щедро индексиране на пенсиите и диференцирани социалноосигурителни ставки в зависимост от броя на децата.

               (7)

               Законът за фискалната отговорност, приет от парламента през януари 2017 г., има за цел да отстрани основните недостатъци във фискалната уредба на Чешката република, която наскоро бе оценена като една от най-слабите в Съюза. Въпреки това тепърва предстои да бъде назначен независим фискален съвет, който да наблюдава прилагането на правилата. Освен това изпълнението на нововъведените мерки ще бъде от решаващо значение при изготвянето на по-ефективна и стабилна фискална уредба.

               (8)

               Чешката република е изправена пред предизвикателства, свързани с предотвратяването на корупцията, както и с липсата на ефективност в обществените поръчки. Въпреки че голям брой мерки в правителствената програма за борба с корупцията бяха изпълнени, а други реформи предстои да бъдат изпълнени, на практика корупцията не се преследва системно. Като цяло, на практиките за възлагане на обществени поръчки в Чешката република все още им липсва достатъчна конкуренция, което личи от големия брой процедури, приключили само с една оферта, и прякото възлагане на обществени поръчки, особено в сектора на информационните технологии. Някои слабости в подкрепата за обучение и липсата на съвкупни структури за закупуване и на центрове по компетентност възпрепятстват професионализирането и затрудняват възможностите за постигане на добро съотношение между качество и разходи в обществените поръчки. Силно ограниченото използване на качеството като критерий за възлагане на поръчката също е показателно в това отношение. Преминаването към електронни обществени поръчки все още е изправено пред големи предизвикателства. Сред тях са нуждата от подобряване на държавната национална електронна платформа за електронно възлагане на обществени поръчки и от изясняване на условията за продължаване на използването на частни платформи, които вече развиват дейност на чешкия пазар на електронно възлагане на обществени поръчки.

               (9)

               Стопанската среда в Чешката република се усложнява от голямата регулаторна тежест и множеството административни пречки, по-специално процедурите за издаване на разрешения и данъчната уредба. През септември 2016 г. правителството представи изменение на Закона за строителството и свързаното с него законодателство с цел да ускори и опрости процедурата за издаване на разрешителни за строеж, като в нея бъде включена оценка на въздействието върху околната среда. Понастоящем изменението е обект на парламентарен контрол. Разходите за предприятията за спазване на данъчното законодателство продължават да са над средните за Съюза. Сред недостатъците са също честите изменения на Данъчния кодекс. Справянето с неспазването на данъчното законодателство продължава да бъде приоритет за органите на Чешката република. Въпреки това върху опростяването не се поставя силен акцент. Предстои да бъде представен закон за подоходния данък, чиято цел е да опрости Данъчния кодекс, но проектозаконът все още не е наличен.

               (10)

               Използването на услуги за електронно управление в Чешката република е едно от най-слабите в Съюза, но се е увеличило от 2015 г. Чешките органи предприеха стъпки за подобряване на достъпността на услугите за електронно управление, но много други все още предстоят, а някои конкретни мерки все още не са започнали. Отговорността за въвеждането на услуги е разпръсната между няколко министерства и възприятието на заинтересованите страни е за ограничено междусекторно сътрудничество.

               (11)

               Интензитетът на НИРД се увеличи значително през последните години, но това не бе придружено от съответните подобрения в качеството на резултатите от НИРД. Продължават реформите в управлението на НИРД, но те все още не са изпълнени изцяло. През февруари 2017 г. правителството одобри нова методика на оценяване (Metodika 17 +), която има за цел да укрепи механизмите, свързани с отпускането на финансиране за основни и приложни научни изследвания. Предприемат се редица мерки за улесняване на по-тесните връзки между академичните среди и деловите среди, които се основават на структуриращия ефект на националните платформи за иновации.

               (12)

               Образователните резултати като цяло са добри, но основните умения са се влошили. Резултатите са силно повлияни от социално-икономическия произход на студентите. Ниските резултати в образованието на групите в неравностойно положение, особено на ромската общност, са очевидна причина за безпокойство. Според прогнозите значителна част от децата от ромски произход напускат преждевременно училище. Предприети бяха значителен брой законодателни и административни мерки за стимулиране на приобщаващо образование, които вече започват да се изпълняват. Очаква се те да спомогнат за намаляването на разликите в образователните постижения между децата от ромски произход и останалите деца. През март 2016 г. парламентът прие изменения в Закона за образованието, които предвиждат удължаване на срока на задължителното образование до последната година на предучилищно образование и гарантиране на право на място в детската градина на по-малките деца. Въпреки това неравенствата в образователната система пречат на подобряването на качеството на човешкия капитал и възпрепятстват резултатите на пазара на труда на по-късен житейски етап. Повишените изисквания към учителите и застаряващият преподавателски състав означават, че привлекателността на учителската професия продължава да бъде предизвикателство. Това се дължи отчасти на сравнително ниското заплащане, въпреки че през последните години заплатите се увеличиха. След неколкократни отлагания правителството одобри окончателно нова система за професионално развитие на преподавателите и педагогическия персонал, разработена с цел да бъде повишена привлекателността на професията. Възможностите за непрекъснато професионално развитие на учители се развиват със значителна подкрепа от европейските фондове, по-специално дейностите за професионално развитие, свързани с преподаване на смесени групи и приобщаващо образование. През януари 2016 г. парламентът прие реформата на висшето образование и резултатите от нея трябва да бъдат контролирани. Предвидена е също реформа на системата на финансиране на висшите учебни заведения.

               (13)

               Безработицата в Чешката република продължава да спада. Затягането на условията на пазара на труда затруднява работодателите да наемат работници. Все още има известен потенциал за компенсиране на недостига чрез мобилизиране на по-слабо представените групи, като например жените с малки деца, нискоквалифицираните работници и членовете на ромската общност. Увеличаването на способностите на публичните служби по заетостта за информиране и активиране на населението, в съчетание с подходящи и целенасочени политики за активен пазар на труда и индивидуализирани услуги, ще спомогне за стимулирането на участието на неактивните групи. Участието на пазара на труда на жените с малки деца е възпрепятствано от продължаващата липса на достъпни и качествени услуги за грижи за деца, по-специално за децата до 3 години, поради дълготрайните надбавки при родителски отпуск, както и от ограниченото използване от страна на двамата родители на договорености за гъвкаво работно време и недостатъчния брой родителски отпуски, вземани от бащите. През последните години бяха предприети някои мерки за справяне с тези проблеми. Въпреки това резултатите на пазара на труда, касаещи нискоквалифицираните работници, са чувствително по-слаби, отколкото за всички други групи. Понастоящем парламентът обсъжда законодателната уредба за социално жилищно настаняване, от която се очаква да определи национални стандарти и целеви групи.

               (14)

               В рамките на европейския семестър за 2017 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чешката република и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Комисията оцени и програмата за конвергенция за 2017 г., националната програма за реформи за 2017 г. и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Чешката република, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Чешката република, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

               (15)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2017 г. и изрази становище (4), че Чешката република ще спази Пакта за стабилност и растеж,

         ПРЕПОРЪЧВА на Чешката република да предприеме следните действия през периода 2017—2018 г.:

               1.

               Да гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси с оглед на застаряването на населението. Да повиши ефективността на публичните разходи, по-специално чрез борба с корупцията и неефективните практики в областта на обществените поръчки.

               2.

               Да премахне пречките пред растежа, по-специално чрез опростяване на процедурите за издаване на разрешителни за строеж и допълнително намаляване на административната тежест за предприятията, чрез въвеждането на ключови услуги за електронно управление, чрез подобряване на качеството на НИРД и чрез насърчаване на заетостта на по-слабо представените групи.

      Съставено в Брюксел на 11 юли 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         T. TÕNISTE

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (3)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (4)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.