title: Препоръки на Съвета — „Насърчаване на използването и споделянето на най-добрите практики относно трансграничните видеоконферентни връзки в областта на правосъдието в държавите членки и на равнище ЕС“

text:
               31.7.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 250/1

         Препоръки на Съвета
   „Насърчаване на използването и споделянето на най-добрите практики относно трансграничните видеоконферентни връзки в областта на правосъдието в държавите членки и на равнище ЕС“
   (2015/C 250/01)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   КАТО ПРИПОМНЯ:

               1.

               Стратегията за европейското електронно правосъдие за периода 2014—2018 г., приета от Съвета по правосъдие и вътрешни работи на 6 декември 2013 г. (1)

               2.

               Точка 59 от Стратегията за европейското електронно правосъдие за периода 2014—2018 г., в която се предвижда, че „при необходимост неофициални групи, формирани от държавите членки, участващи в конкретни проекти, могат да заседават, за да се постигне напредък в тези области на дейност (…)“.

               3.

               Многогодишният план за действие за периода 2014—2018 г. в областта на европейското електронно правосъдие беше приет от Съвета по правосъдие и вътрешни работи на 6 юни 2014 г. (2)

               4.

               Насоките относно изпълнението на Многогодишния план за действие за периода 2014—2018 г. в областта на европейското електронно правосъдие, одобрен от Съвета по правосъдие и вътрешни работи на 4 декември 2014 г. (3), в които се определят конкретните стъпки за последващите действия от страна на Работната група по електронно право (електронно правосъдие) във връзка с Плана за действие, включително създаването на неформалната работна група относно трансграничните видеоконферентни връзки.

               5.

               Резултатите от дейността на неформалната работна група относно трансграничните видеоконферентни връзки, посочени в окончателния доклад (4), представен на Работната група по електронното право (електронно правосъдие).

         ОТЧИТА, че:

               6.

               Видеоконферентните връзки са полезен инструмент с голям потенциал не само на национално равнище, но в частност и при ситуации от трансграничен характер, засягащи различни държави членки и дори трети държави. При трансгранични случаи безпроблемната комуникация между съдебните органи на държавите членки е от решаващо значение. Видеоконферентните връзки са възможност за опростяване и насърчаване на подобна комуникация. Предимствата на видеоконферентните връзки бяха признати в рамките на правото на Съюза, в което се насърчава използването им, наред с другото, при трансгранично събиране на доказателства по граждански и търговски дела (5) и европейската процедура за искове с малък материален интерес (6), или на регламентирани процедури за тяхното използване при наказателни производства (7).

               7.

               Видеоконферентната технология може да се използва във всички видове съдебни производства (както по наказателни, така и по граждански/търговски дела) и предоставя на съдилища и прокуратури по-голяма гъвкавост при снемането на показания от жертви и свидетели, при изслушването на становищата на експертите и при протоколирането на изявленията на заподозрените и на обвиняемите лица. Видеоконферентните връзки могат да спомогнат за намаляване на стреса при по-уязвимите свидетели като например децата. По този начин се избягва необходимостта жертви, свидетели или експерти от други държави членки да пътуват, когато трябва да дават показания. Те осигуряват възможност и за предоставяне на непосредствени и ефективни гаранции като правото на устен превод, правото на информиране, достъпът до адвокат от страна на заподозряното лице при неговото арестуване на отдалечено място (например в открито море). Използването на такава технология намалява и разходите на националните администрации за изслушвания. Могат да се постигнат значителни ползи по отношение на разходите и сигурността, като отпадне необходимостта от транспортиране на задържани лица.

               8.

               В рамките на европейското електронно правосъдие държавите — членки на ЕС, вече започнаха да работят съвместно за насърчаване на използването на видеоконферентни връзки, както и да обменят опит и най-добри практики. В тази област се работи, наред с другото, и на равнище ЕС в контекста на Работната група по електронно право (електронно правосъдие).

               9.

               Работата до момента в областта на видеоконферентните връзки на равнище държави членки и на равнище ЕС по линия на първия план за действие за периода 2009—2013 г. в областта на европейското електронно правосъдие вече доведе до значителни резултати. На портала за електронно правосъдие се предлага информация на всички официални езици за използването на оборудването за видеоконферентни връзки при съдебни производства от трансграничен характер, в т.ч. и наръчник, както и съответните данни за контакт за повечето държави членки.

               10.

               Целта на втория многогодишен план за действие за периода 2014—2018 г. в областта на европейското електронно правосъдие е да надгражда върху вече постигнатото и да продължи това положително развитие на национално и европейско равнище. Тази работа следва да се разглежда като част от по-всеобхватно развитие в посока на модернизирането на правосъдието на ЕС, при отчитане на съществуващата правна рамка в тази конкретна област и на необходимостта от зачитане на процедурните гаранции, действащи на равнището на държавите членки и на равнище ЕС.

         ПОДЧЕРТАВА, че:

               11.

               Както е посочено в Многогодишния план за действие за периода 2014—2018 г. в областта на европейското електронно правосъдие, сезирането на съд и образуването на извънсъдебно производство в ситуации от трансграничен характер следва да бъде улеснено чрез наличието на електронни средства за комуникация между съдилищата и страните по производствата, както и свидетелите, жертвите, експертите и другите участници.

               12.

               Освен това, използването на видеоконферентни или телеконферентни връзки или други подходящи средства за комуникация на далечни разстояния при устни изслушвания, когато е целесъобразно, следва да се разшири с оглед премахването на необходимостта от пътуване до съдилищата за участие в съдебни производства, по-специално при трансгранични случаи, като по този начин, посредством намаляване на разходите и усилията, се допринесе за ефективния достъп до правосъдие.

               13.

               Както е посочено в многогодишния план за действие за периода 2014—2018 г. в областта на европейското електронно правосъдие, бъдещата работа в тази област следва да стане по-всеобхватна с цел допълнително улесняване на организирането и протичането на трансгранични видеоконференции във всички държави членки чрез насърчаване на използването на инструменти на информационните технологии за подкрепа и организиране на видеоконференции и чрез подобряване на оперативната съвместимост на видеоконферентните връзки. Тази работа следва да обхваща и изготвянето на общ формуляр за искане/потвърждаване на трансгранична видеоконференция. Трябва да се разгледат и възможностите за създаване на мрежа за обмен на опит и споделяне на най-добри практики относно видеоконферентните връзки, в т.ч. обучение. Участието на практикуващи юристи — съдии, прокурори, адвокати, медиатори, както и съдебни преводачи, в тази работа следва да бъде взето предвид.

         ПРИВЕТСТВА:

               14.

               Работата, предприета от експертната работна група относно трансграничните видеоконферентни връзки за подобряване на цялостното функциониране на системите за електронно правосъдие в държавите членки и на европейско равнище. Експертната група беше създадена през януари 2014 г. под австрийско ръководство с цел насърчаване на практическото използване на трансграничните видеоконферентни връзки и споделянето на най-добри практики и експертен опит във връзка с организационните, техническите и правните аспекти.

               15.

               Окончателният доклад на експертната работна група, представен през март 2015 г., съдържащ конкретни препоръки за бъдещата работа в тази област.

         ВЗЕМА ПОД ВНИМАНИЕ факта, че:
   a)   експертна работна група

               16.

               В своя окончателен доклад експертната работна група набеляза редица технически, организационни и правни пречки пред използването на видеоконферентно оборудване от държавите членки при ситуации от трансграничен характер. Резултатите сочат, че макар да е вярно, че е нужно спазване на съществуващите правни изисквания, в действителност повечето непосредствени проблеми, възникващи в ситуации от трансграничен характер, са по-скоро от организационно и техническо естество. Именно на тези въпроси следва да се намери приоритетно решение в краткосрочен или средносрочен план.

         б)   портал за електронно правосъдие

               17.

               Освен това, вече наличната информация на портала за електронно правосъдие следва да бъде актуализирана и допълвана. По-конкретно в бъдещите планове би могло да се включи добавянето на: връзки към законодателството на ЕС и законодателството на държавите членки, уреждащо използването на видеоконферентните връзки; консолидирана информация за всички съдилища в държавите членки, които разполагат с видеоконферентно оборудване; средства за практическото уреждане на видеоконферентните връзки (електронни формуляри, евентуална система за резервации в дългосрочна перспектива); връзки към национални указания или наръчници, където има такива; раздел, съдържащ примери за използването на видеоконферентни връзки в трансгранични производства, както и най-добри практики; информация относно обучението и онлайн модулите за обучение и връзка към свързаните бази данни на устните преводачи, когато има такива.

         в)   взаимодействие с други проекти

               18.

               Потенциалното взаимодействие с други проекти, например проектите e-CODEX, AVIDICUS (устен превод по време на видеоконференция) и Европейската мрежа за съдебно обучение, също следва да се вземе под внимание. В допълнение към вече наличната информация на портала за електронно правосъдие, при възможност следва да се използват съществуващи полезни материали от други източници, в т.ч. държавите членки и Евроюст.

         г)   правни аспекти

               19.

               Видеоконферентните връзки получиха правно признаване чрез международни конвенции и няколко правни акта на ЕС като Регламента относно събирането на доказателства по граждански или търговски дела, Регламента за създаване на европейска процедура за искове с малък материален интерес, и последно — Директивата за европейска заповед за разследване в наказателноправната област.

               20.

               Паралелно с подобряването на защитата на заподозрените лица, жертвите, свидетелите и уязвимите лица следва да се гарантира, че видеоконферентните връзки не нарушават правата на ответника; трябва да се положат специални усилия, за да се гарантира, че са спазени принципите на непосредственост, на равните процесуални възможности и на насрещните доказателства. Това предполага използване на модерно оборудване с цел постигане на добро качество на видео- и аудиоизлъчването, което е и защитено съобразно чувствителността на делото.

               21.

               Поради това трябва да се оценят последиците от законодателните промени, в т.ч. по-конкретно европейската заповед за разследване, в която се определя подробна процедура за използването на видеоконферентни връзки при наказателноправни дела, върху различните процедурни правила и гаранции, приложими в молещите и изпълняващите държави членки. Други правни въпроси, свързани с видеоконферентните връзки, включват и определянето на компетентни органи.

         ПРИЗОВАВА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ:

               22.

               Да разгледат възможността да бъдат приложени на национално равнище следните мерки с цел подобряване на оперативната съвместимост между държавите членки:

         a)   организационни аспекти

               а)

               да определят във всяка държава членка национално звено за контакт за видеоконферентните връзки или звена за контакт, когато е уместно. Впоследствие да подобрят и актуализират — при необходимост в тясно сътрудничество с Комисията — информацията на портала за електронно правосъдие (чрез базата данни на Европейския съд) относно националното видеоконферентно оборудване, националните звена за контакт за видеоконферентните връзки и съответните компетентни съдилища. Да подобрят организацията на звената за контакт на равнище държави членки и на равнище съдилища;

               б)

               при индивидуалните видеоконференции да се договаря използването на общ език, когато е уместно, наред със съответните услуги за писмен и устен превод, както и часовият пояс, който служи за определяне на началото на видеоконференцията. Ако е необходимо да се използва устен превод по време на видеоконференцията, държавите членки следва да познават и по възможност да се ползват от опита, набран с проектите AVIDICUS;

               в)

               без да се засягат независимостта на съдебната система и различната ѝ организация в рамките на Съюза, да предлагат ефективно обучение за потенциалните потребители, включително за съдии и прокурори, с цел укрепване на тяхната увереност и способност да ръководят трансгранични видеоконференции;

         б)   технически аспекти

               г)

               да въведат ефективни механизми, включително подобрена форма на ефективен обмен на променливи и/или поверителни параметри на видеоконферентните връзки, заедно с общественодостъпна и статична информация относно видеоконферентното оборудване за всяка държава членка, която да бъде публикувана на европейския портал за електронно правосъдие;

               д)

               да изготвят практически насоки относно препоръчителните технически стандарти за потребителите и техническия персонал за планиране и поддръжка;

               е)

               да подобрят оперативната съвместимост между държавите членки, като провеждат систематични практически тестове между двойки държави членки с цел документиране на работните параметри. Същите могат да бъдат повторно използвани за установяване на по-надеждни видеоконферентни връзки между държавите членки с достатъчно добро качество на аудио- и видеоизлъчване;

               ж)

               като минимум да въведат следните технически стандарти с оглед да подобрят качеството на сесиите за видеоконферентни връзки:

                           —

                           Използване на система за видеоконферентни връзки, базирана на хардуер (H.323/videoconference SIP),

                           —

                           Базиране на сесията на видеоконферентните връзки на IP протокол,

                           —

                           Използване на инфраструктура, която преминава през защитни стени,

                           —

                           Използване на криптирани съобщения (AES-128),

                           —

                           Получаване на излъчвания аудио- и видеоматериал в двуканална форма (H.239) (8);

         в)   правни аспекти

               з)

               да направят оценка на въздействието на приетите инструменти на ЕС като европейската заповед за разследване, по отношение на настоящите процедурни правила.

         ПРИКАНВА РАБОТНАТА ГРУПА ПО ЕЛЕКТРОННО ПРАВО (ЕЛЕКТРОННО ПРАВОСЪДИЕ):

               23.

               Да започне да проучва практическите възможности и решения за координиран подход за започване на сътрудничество в областта на видеоконферентните връзки с трети държави в допълнение към двустранните контакти, които държавите членки вече са установили в тази област.

               24.

               Да продължи работата, започната от експертната работна група относно трансграничните видеоконферентни връзки, като създаде мрежа за сътрудничество между държавите членки в рамките на Работната група по електронно право (електронно правосъдие), за целите на обмена на опит и споделянето на най-добри практики относно видеоконферентните връзки, включително за обучение, въз основа на предложение, което експертната работна група следва да представи. В рамките на тази мрежа следва:

                           а)

                           да се разгледа въпросът за подобряване на използването на видеоконферентно оборудване на европейско равнище чрез създаването на защитени „виртуални заседателни зали за видеоконферентни връзки“, с които участващите държави членки ще могат да осъществяват връзка;

                           б)

                           да се изготви ясно описание, стъпка по стъпка („протокол“), за подготовка и провеждане на трансгранични видеоконференции, което да е съобразено с типичните съдебни случаи на използване на трансгранични видеоконферентни връзки и да съчетава всички необходими организационни, технически и съдебни елементи;

                           в)

                           да предоставят насоки за потребителите относно типични съдебни случаи на използване, при които ползата от засилено и подобрено използване на трансгранични видеоконферентни връзки би била най-голяма;

                           г)

                           да се подобри електронното изпращане на формуляри с искания за трансгранична правна взаимопомощ, като се съчетаят динамични функции на формулярите от европейския портал за електронно правосъдие с e-CODEX, например формуляри за „пряко снемане на показания“ и „(непряко) снемане на показания“;

                           д)

                           да се разработят инструменти за подпомагане на съдебните органи при определянето на правния инструмент, приложим за организирането на конкретна видеоконференция;

                           е)

                           да се разработят инструменти за подпомагане на съдебните органи при определянето на компетентния орган за организирането на конкретна видеоконференция;

                           ж)

                           да се набележат механизмите, които следва да се договорят за осигуряване на процедурните гаранции при упражняването на правата на защитата, и

                           з)

                           да се гарантира устойчивост на работата посредством:

                                       —

                                       наблюдение на прилагането на действията и проектите за целите на подобряването,

                                       —

                                       наблюдение на новите технологии за видеоконферентните връзки,

                                       —

                                       предлагане на нови действия и проекти за допълнително подобряване.

         ПРИКАНВА ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ:

               25.

               Да публикува окончателния доклад на експертната група относно трансграничните видеоконферентни връзки на портала за електронно правосъдие за по-широко разпространение сред практикуващите юристи и другите заинтересовани страни.

               26.

               Да подкрепя финансово прилагането на национално равнище на мерките, посочени в параграф 22, които целят постигане на трансгранична оперативна съвместимост на видеоконферентното оборудване, доколкото това създава европейска добавена стойност в съответствие с приложимите инструменти за финансиране.

      (1)  ОВ C 376, 21.12.2013 г., стр. 7.

      (2)  ОВ C 182, 14.6.2014 г., стр. 2.

      (3)  Док. 15771/14.

      (4)  Док. 8364/15 + ADD.

      (5)  Регламент (ЕО) № 1206/2001 на Съвета от 28 май 2001 г. относно сътрудничеството между съдилища на държавите членки при събирането на доказателства по граждански или търговски дела (OВ L 174, 27.6.2001 г., стp. 1).

      (6)  Регламент (ЕО) № 861/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 11 юли 2007 година за създаване на европейска процедура за искове с малък материален интерес (OВ L 199, 31.7.2007 г., стp. 1).

      (7)  Конвенция от 29 май 2000 г. за правна взаимопомощ по наказателни дела между държавите членки на Европейския съюз.

      (8)
   Бележка: възможно е да се наложи използването на ISDN като резервен вариант, ако даден участник във видеоконферентни връзки все още не поддържа IP протокол.


title: Препоръка за становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Белгия, 2007-2011 г.

text:
   BG
BG    BG
 ---pagebreak---               КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ
                                          Брюксел, 11.6.2008
                                          SEC(2008) 2013 окончателен
                               Препоръка за
                       СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА
   относно актуализираната програма за стабилност на Белгия, 2007-2011 г.
                        (представена от Комисията)
BG                                                                        BG
 ---pagebreak---                                   ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ
   1.       ОБЩА ИНФОРМАЦИЯ
   Пактът за стабилност и растеж се основава на целта за осигуряване на стабилни
   публични финанси като средство за засилване на предпоставките за ценова стабилност
   и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост. Реформата на пакта
   от 2005 г. потвърди неговото значение за укрепване на фискалната дисциплина, като в
   същото време си постави за цел да повиши неговата ефективност и икономическа
   основа, както и да се съхрани устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен
   план.
   Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета за засилване на надзора върху състоянието на
   бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики1, който е част от
   Пакта за стабилност и растеж, постановява, че държавите-членки трябва да представят
   пред Съвета и Комисията програми за стабилност или сближаване, както и техни
   годишни актуализации. Държавите-членки, които вече са приели единната валута,
   представят (актуализирани) програми за стабилност, а държавите-членки, които още не
   са я приели, представят (актуализирани) програми за сближаване. Първата програма за
   стабилност на Белгия бе представена през януари 1998 г. В съответствие с посочения
   регламент, на 15 март 1999 г. Съветът излезе със становище относно програмата въз
   основа на препоръка на Комисията и след консултация с Икономическия и финансов
   комитет. По отношение на актуализираните програми за стабилност и сближаване, в
   регламента се предвижда те да бъдат оценявани от Комисията, а разглеждани от
   комитета, като при необходимост и в съответствие с гореспоменатата процедура те
   могат да бъдат разгледани и от Съвета.
   2.       КОНТЕКСТ НА ОЦЕНКАТА НА АКТУАЛИЗИРАНАТА ПРОГРАМА
   Комисията разгледа последната актуализация на програмата за стабилност на Белгия,
   представена на 21 април 2008 г., и дава препоръка за становище на Съвета по нея (вж.
   карето за основните точки в оценката).
   С оглед представяне на обстоятелствата, при които е направена оценка на бюджетната
   стратегия в актуализираната програма за стабилност, в следващите параграфи се прави
   обобщение на:
   (1)    последната оценка на състоянието на страната предвид превантивните мерки на
          Пакта за стабилност и растеж (резюме на становището на Съвета относно
          предходната актуализация на програмата за стабилност);
   (2)    насоките за бюджетната политика, приети на заседанието на Еврогрупата през
          април 2007 г.;
   1
          OВ L 209, 2.8.1997 г., стр 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1055/2005 (ОВ L
          174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, към които има позовавания в настоящия текст са достъпни
          на следния електронен адрес:
          http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
BG                                                     2                                                  BG
 ---pagebreak---    (3)    актуализацията от май 2008 година на специфичните за страната общи
          икономически насоки в областта на бюджетната политика;
   (4)    оценката на Комисията от октомври 2007 г. за доклада за изпълнение на
          националната програма за реформи.
   2.1.     Оценка, изразена в становището на Съвета относно предходната
            актуализация
   В становището си от 27 март 2007 г. Съветът обобщи своята оценка относно
   предходната актуализация на програмата за стабилност, обхващаща периода 2006—
   2010 г. по следния начин: „Съветът счита, че стратегията за продължаващото
   намаляване на все още високия дълг дава пример за фискални политики, провеждани в
   съответствие с Пакта. Въпреки че програмата предвижда постепенно натрупване на
   излишъци (главно посредством намаляване на разходите за лихви), започвайки с
   балансирано състояние в номинално изражение, съществуват рискове за постигането на
   бюджетните цели. Независимо от това, средносрочната бюджетна цел се очаква да бъде
   постигната в рамките на периода на програмата.“
   С оглед на оценката си, Съветът покани Белгия да „осигури изпълнението на
   бюджетната цел за 2007 г. и да засили темпа на корекция за постигане на
   средносрочната бюджетна цел след това, включително посредством намалено
   прилагане на еднократни мерки“ и „в контекста на високото съотношение на дълга и
   прогнозираното увеличаване на разходите, свързани със застаряването на населението,
   да насочи повече усилия към дългосрочната устойчивост на публичните финанси, най-
   малко, чрез постигането на средносрочната бюджетна цел, както и чрез извършването
   на реформи.“
   2.2.     Насоки за бюджетната политика, приети на заседанието на Еврогрупата
            през април 2007 г.
   На 20 април 2007 г. с цел подобряване координацията на фискалните политики в
   еврозоната, министрите от Еврогрупата обсъдиха развитието на националните бюджети
   през 2007 г., както и предварителните перспективи за политиката през 2008 г. и тяхното
   отражение върху еврозоната.
   Потвърждавайки необходимостта от съблюдаване на принципите на преразгледания
   Пакт за стабилност и растеж, както и на националните фискални правила, министрите
   се ангажираха i) да преследват по-амбициозни бюджетни цели от предвидените в
   актуализациите на програмите за стабилност от края на 2006 г., като се основават на
   бюджетните резултати за 2006 г., които са по-добри от прогнозираните; (ii) да изпълнят
   бюджетите си за 2007 г. по планирания начин, като избягват прекомерни разходи и
   използват евентуални непредвидени допълнителни приходи за намаляване на
   държавния дефицит и дълг; както и iii) да обмислят внимателно планираната фискална
   политика за 2008 г., така че да се ускори коригирането в посока на средносрочната
   бюджетна цел (СБЦ) за тези държави-членки, които не са я постигнали, а за останалите
   – да бъдат избегнати макроикономически дисбаланси2.
   2
          Пълният текст е достъпен на:
          www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-
          finalCLEAN.rtf
BG                                                    3                                              BG
 ---pagebreak---    2.3.    Актуализация от май 2008 година на специфичните за страната общи
           икономически насоки в областта на бюджетната политика
   На 14 май 2008 г., Съветът прие препоръка относно актуализацията от 2008 г. на
   общите насоки за икономическата политика на държавите членки и на Общността и
   относно изпълнението на политиките за трудова заетост на държавите членки3. В
   областта на бюджетните политики на Белгия бе препоръчано да „засили фискалната
   консолидация“ и тя бе насърчена да се съсредоточи върху „цялостното прилагане на
   стратегията, имаща за цел да осигури дългосрочната устойчивост на публичните
   финанси, включително ограниченията на разходите, на бюджетните излишъци и
   постоянно намаление на държавния дълг.“ Освен това, на всички държави-членки от
   еврозоната беше препоръчано „да продължат да се стремят към бюджетна
   консолидация в посока постигане на СБЦ в съответствие с Пакта за стабилност и
   растеж, като се стремят да постигат годишна структурна корекция от минимум 0,5% от
   БВП“, както и „да подобрят качеството на публичните финанси като преразгледат
   публичните разходи и данъчното облагане и като модернизират публичната
   администрация, с цел да се подобрят производителността и иновациите, допринасяйки
   по този начин за икономическия растеж, заетостта и фискалната устойчивост“.
   2.4.    Оценка на Комисията относно доклада от октомври 2007 г. за
           изпълнението на националната програма за реформи
   На 11 декември 2007 г. Комисията прие Стратегически доклад за обновената
   Лисабонска стратегия за растеж и заетост, в който се включва оценка относно доклада
   от октомври 2007 г. за прилагане на националната програма за реформи на Белгия4 и
   който е обобщен по-долу.
   Националната програма за реформи на Белгия посочва като ключови приоритети с цел
   постигане на растеж и създаване на работни места: устойчивост на публичните
   финанси; намаляване на разходите за труд; създаване на по-динамичен пазар на труда;
   стимулиране на икономиката посредством инвестиции и реформи; укрепване на
   системата за социално осигуряване; и засилване на синергийния ефект между
   опазването на околната среда и растежа Оценката на Комисията е, че за периода 2005—
   2007 на прилагане на националната си програма за реформи Белгия е отбелязала добър
   напредък, въпреки известно забавяне в хода на реформите през 2007 г.
   На фона на посочените силни страни и слабости, както и на доказателствата за
   постигнатия прогрес, Комисията предложи на Белгия да бъде препоръчано да даде най-
   висок приоритет на предизвикателствата в областта на високото данъчно облагане на
   труда, като в същото време засили фискалната консолидация и подобри
   функционирането на пазара на труда.
   В допълнение Белгия се приканва да обърне внимание и на: дългосрочната устойчивост
   на публичните финанси; конкуренцията на пазарите за газ и електричество;
   постиженията в научно-изследователската и развойна дейност и иновациите; и степента
   на заетост на по-възрастните работници и уязвимите групи.
   3
          OВ L 139, 29.5.2008 г., стр 59.
   4
          Съобщение на Комисията до Европейския съвет, озаглавено „Стратегически доклад относно
          обновената Лисабонска стратегия за растеж и трудова заетост: начало на новия цикъл (2008-
          2010)“ – COM(2007) 803, 11.12.2007 г.
BG                                                4                                                 BG
 ---pagebreak---    На базата на стратегическия доклад на Комисията, Съветът прие на 14 май 2008 г.
   препоръки относно актуализацията през 2008 г. на общите насоки за икономическата
   политика на страните-членки, включително Белгия.
                                 Каре: основни точки в оценката
   Съгласно член 5, параграф 1 (за програмите за стабилност) и член 9, параграф 1 (за програмите
   за сближаване) от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета, предмет на оценка са следните
   пунктове:
   • дали икономическите предвиждания, на които се основава програмата, са реалистични;
   • каква е представената от държавата-членка средносрочна бюджетна цел (СБЦ), както и дали
      набелязаният за постигането ѝ път е подходящ;
   • дали мерките, предприети и/или предложени в рамките на набелязания път, са достатъчни за
      постигане на средносрочната бюджетна цел по време на икономическия цикъл;
   • при оценка на набелязания път за постигане на средносрочната бюджетна цел – дали се
      полага по-голямо усилие за корекция през периодите на благоприятна икономическа
      конюнктура, докато усилието се ограничава през периодите на неблагоприятна
      икономическа конюнктура, а за държавите-членки от еврозоната и валутно-курсовия
      механизъм (ВКМ II), дали държавата-членка поддържа годишно подобряване на
      коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл бюджетно салдо (без отчитане на
      еднократните и други временни мерки) от поне 0,5 % от БВП като препоръчителна стойност
      за постигане на средносрочната бюджетна цел;
   • при определяне на набелязания път към средносрочната бюджетна цел (за държави-членки,
      които още не са я постигнали) или при разрешаване на временно отклоняване от нея (за
      държави-членки, които са я постигнали) - прилагането на главните структурни реформи,
      които имат пряко въздействие върху дългосрочното намаляване на разходите (включително
      чрез повишаване на потенциалния растеж) и поради това оказват измерим ефект върху
      дългосрочната устойчивост на публичните финанси (при условие, че се осигурява
      достатъчен предпазен марж по отношение на референтната стойност от 3% от БВП и се
      очаква бюджетната позиция да се върне към средносрочната бюджетна цел в рамките на
      периода на програмата), със специално внимание към пенсионните реформи, при които се
      въвежда многостълбова система, включваща задължителен стълб на финансиране чрез
      капитализация;
   • дали икономическата политика на държавата-членка е в съответствие с общите насоки за
      икономическата политика.
   Реалистичността на макроикономическите предвиждания на програмата се оценява спрямо
   прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2008 г. въз основа на всеобщо приета
   методология за прогнозиране на потенциалното производство и коригираните спрямо
   промените в икономическия цикъл бюджетни салда.
   В оценката също така се разглеждат:
   • динамиката на съотношението на дълга към БВП и перспективите за дългосрочна
      устойчивост на публичните финанси, на които следва да се отдаде „достатъчно внимание в
      рамките на надзора на състоянието на бюджета“ съгласно доклада на Съвета от 20 март 2005
      г. относно „Подобряване на изпълнението на Пакта за стабилност и растеж“. В съобщението
BG                                               5                                               BG
 ---pagebreak---      на Комисията от 12 октомври 2006 г. се определя подходът за оценка на дългосрочната
     устойчивост5;
   • степента на съответствие с националната програма за реформи, представена от държавите-
     членки в контекста на Лисабонската стратегия за икономически растеж и трудова заетост,
     както и с доклада за изпълнението ѝ от октомври 2007 г. В своето придружаващо писмо от 7
     юни 2005 г. до Европейския съвет относно общите насоки за икономическа политика за
     периода 2005—2008 г., Съветът ЕКОФИН заявява, че националните програми за реформи
     трябва да бъдат съобразени с програмите за стабилност и сближаване;
   • спазването на кодекса за поведение6, който между другото препоръчва обща структура и
     таблици с данни за програмите за стабилност и сближаване.
   5
         Съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент, „Дългосрочната устойчивост на
         публичните финанси в ЕС“, 12.10.2006 г., COM (2006) 574 окончателен и Европейска комисия,
         Генерална дирекция „Икономически и финансови въпроси“ (2006 г.), „Дългосрочната
         устойчивост на публичните финанси в Европейския съюз“, European Economy № 4/2006.
   6
         „Подробности за изпълнението на Пакта за стабилност и растеж и насоки относно формата и
         съдържанието на програмите за стабилност и сближаване“, одобрен от Съвета по икономически
         и финансови въпроси (ЕКОФИН) от 11 октомври 2005 г.
BG                                                6                                                BG
 ---pagebreak---                                                Препоръка за
                                       СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА
        относно актуализираната програма за стабилност на Белгия, 2007-2011 г.
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на
   надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на
   икономическите политики7, и по-специално член 5, параграф 3 от него,
   като взе предвид препоръката на Комисията,
   след консултации с Икономическия и финансов комитет,
   ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:
   (1)    На [8 юли 2008 г.] Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на
          Белгия за периода от 2007 до 2011 г8.
   (2)    През последните 10 години реалният БВП е нараснал средно с 2¼%, което е
          малко над средния растеж в еврозоната. Този сравнително висок растеж на БВП
          доведе до спад в нивото на безработицата, докато нивото на заетост (особено що
          се отнася до по-младите и по-възрастните работници) и отработените часове
          остават на ниско ниво, което отразява високото данъчно облагане на труда и
          сковаността на трудовия пазар, ниските изисквания при търсенето на работа и
          ниската ефективна пенсионна възраст. Бюджетът се колебаеше около едно
          балансирано положение след 2000 г. (освен през 2005 г.), и съотношението на
          дълга, което падна от 134 % от БВП през 1993 г. до 108 % от БВП през 2000 г.,
          продължи своя впечатляващ спад и понастоящем е под 85 % от БВП.
          Увеличаването на нивото на заетост, заедно с амбициозните бюджетни цели, би
          допринесло за дългосрочната устойчивост на публичните финанси.
   (3)    Според макроикономическия анализ, който стои в основата на програмните
          проекти, растежът на реалния БВП ще падне от 2,8 % през 2007 г. до 1,9 % през
   7
          OВ L 209, 2.8.1997 г., стр 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1055/2005 (ОВ L
          174, 7.7.2005 г., стр. 1). Документите, към които има позовавания в настоящия текст, се намират
          на следния електронен адрес:
          http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
   8
          Актуализирането бе представено след като бе избрано правителство с всички правомощия, тоест
          доста след 1 декември, крайният срок, установен в кодекса за поведение.
BG                                                     7                                                  BG
 ---pagebreak---        2008 г. и ще се стабилизира около 2 % през следващите години. Когато се оцени
       в условията на сегашната налична информация9, сценарият за 2008 и 2009 г.
       изглежда се базира на благоприятните предвиждания за икономически растеж,
       като се има предвид влошената външна среда и по-високата инфлация след
       финализирането на проектите , включени в програмата. Предвижданията за
       растеж за 2010-2011 г. са като цяло правдоподобни. При актуализацията на
       програмата се очаква инфлацията да се увеличи до 3 % през 2008 г. и да спадне
       до 1¾ % през периода 2009-2011 г. Прогнозите за инфлация по програмата за
       периода 2008-2009 г. изглеждат занижени като се има предвид отбелязаното
       повишение на цените на стоките и на преработените храни през последните
       месеци. В допълнение към това, залегналите в актуализацията на програмата
       прогнози за растеж на заетостта в размер на около 1 % годишно изглеждат
       относително високи с оглед на растежа под потенциала през програмния период.
       Докато прогнозите по програмата за растежа на заплатите изглеждат занижени
       за 2008 г., те изглеждат завишени за следващите години (3¼ - 3½ %), особено що
       се отнася до прогнозирания нисък процент на инфлация.
   (4) За 2007 г. общият бюджетен дефицит бе 0,2 % от БВП, на фона на целта за
       бюджетен излишък в размер на 0,3 % от БВП, установена в предишната
       актуализация на програмата за стабилност. По-лошият резултат за 2007 г. се
       дължи на по-високия растеж на разходите от планираното, което бе само
       частично компенсирано от малкия положителен базов ефект от по-добрия от
       очакваното резултат през 2006 г. и от изненадващия положителен растеж на
       приходите. По-високите от планираните разходи отразяват, по-специално, силно
       увеличение на субсидиите, изплащани на предприятията по ваучерната система
       за заслуги и по-слабото от очакваното въздействие на еднократните мерки.
       Изненадващият размер на приходите бе в резултат главно на по-високите от
       очакваните социални вноски и настъпи въпреки неприлагането на редица
       планирани еднократни мерки за увеличаване на приходите. Следователно
       изпълнението на бюджета през 2007 г. не бе напълно в съответствие с
       отправената покана в становището на Съвета от 27 март 2007 г. относно
       предишната актуализация на програмата за стабилност10 и с насоките на
       Еврогрупата за бюджетната политика от април 2007 г., тъй като непредвидените
       допълнителни приходи бяха използвани за разходите, които се оказаха по-
       високи от заложените в бюджета.
   (5) Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия в програмата е да се
       осигури непрекъснато намаляване на все още високото съотношение на дълга,
       което възлиза на близо 85 % от БВП през 2007 г., на около 71 % от БВП през
       2011 г., чрез постепенно изграждане на номинален излишък до размер 1 % от
       БВП през 2011 г., като с започне с балансиран бюджет през 2008 г. Първичният
       излишък, който е намалявал от 2001 г. насам (от 7,0 % на 3,7 % от БВП през
       2007 г.), заедно с напредъка в намаляването на съотношението на дълга, се
       предвижда да се увеличи до 4,4 % от БВП до 2011 г. Като следствие на резултата
       за 2007 г., който беше по-лош от очаквания, бюджетните цели (в номинално и
       структурно изражение) са по-ниски от тези в предишната актуализация през
   9
       При оценката се взема предвид по-специално прогнозата на службите на Комисията от пролетта
       на 2008 г. и оценката на Комисията на доклада за изпълнението на националната програма за
       реформи от октомври 2007 г.
   10
       OВ C 89, 24.4.2007 г., стp. 2.
BG                                             8                                                  BG
 ---pagebreak---        програмния период. Структурното салдо, изчислено по всеобщо приетата
       методология, се очаква да се подобри от дефицит в размер на -¼ % от БВП през
       2007 г. до излишък от почти -1½ % от БВП през 2011 г. В сравнение с това,
       което се предвиждаше в предишната актуализация на програмата за стабилност,
       постигането на средносрочната бюджетна цел, а именно излишък в размер на 0,5
       % от БВП в структурно изражение (т.е. коригиран с отчитане на фазата на
       икономическия цикъл, изчистен от влиянието на еднократните и други временни
       мерки), се отлага с една година до 2009 г. Корекцията се извършва по отношение
       на разходите и приходите. Планираното намаление на разходите в размер на 0,7
       % от БВП в номинално изражение се дължи основно на спад в разходите за
       лихва, което е в резултат на прогнозирания спад в съотношението на дълга.
       Увеличението на приходите възлиза на 0,5 % от БВП и произтича от очаквания
       растеж на данъчните основи. За разлика от предишната актуализация,
       програмата изрично не предвижда по-нататъшно прилагане на еднократни мерки
       след 2008 г.
   (6) Бюджетният резултат би могъл да се окаже по-незадоволителен от предвидения
       в програмата. На първо място, макроикономическата ситуация може да се окаже
       по-лоша от прогнозираната в актуализацията на програмата, особено през 2008 и
       2009 г. По-специално, оптимистичните предвиждания относно растежа на
       заетостта, заплатите и потреблението може да са довели до надценяване на
       приходите от данъци. В допълнение към това, очакваната данъчна еластичност
       изглежда завишена за 2008 г. Относно първичните разходи, програмата не
       включва мерки, които изглеждат необходими за постигане на планираната
       корекция в контекста на нарастващите разходи, свързани със застаряването и
       относително високите предвидени нараствания на заплатите. В допълнение на
       това, като се изключи намаляването на разходите за лихви, елементите на
       корекцията са с ясно изразено въздействие върху приходите, което възможно ще
       намали устойчивостта на корекцията. Най-накрая, докато бюджетът като цяло е
       останал балансиран през последните години, постигането на заложените цели за
       бюджетни излишъци бе отложено. Въпреки добрите макроикономически
       условия през 2007 г., бюджетната цел не бе постигната в отсъствието на
       правителство с всички правомощия след федералните избори през юни. През
       2008 г. изглежда са необходими допълнителни мерки за постигане на целта. С
       оглед на рисковете пред макроикономическата перспектива и гореспоменатите
       бюджетни цели, развитието на съотношението на дълга е вероятно да бъде малко
       по-неблагоприятно от предвиденото в програмата, въпреки че дългът остава в
       стабилна низходяща тенденция.
   (7) Като се има предвид тази оценка на риска, бюджетната позиция в програмата би
       могла да се окаже неподходяща за осигуряването на изпълнението на
       средносрочната бюджетна цел до 2009 г., както е заложено в програмата. При
       все това, през целия период на програмата ще се поддържа достатъчен предпазен
       марж против нарушаване на прага на дефицита от 3 % от БВП при нормални
       циклични колебания. Ходът на корекцията с цел постигане на средносрочната
       бюджетна цел, която се съдържа в програмата, трябва да бъде ускорен през 2008
       г. чрез прилагането на допълнителни структурни бюджетни мерки в контекста
       на планираното мероприятие за бюджетен контрол, с цел да се осигури
       постигането на целта за балансиран бюджет. През 2009 г. това трябва да се
       подкрепи с мерки, по-специално по отношение на разходите, за да се изпълни
       препоръчителното подобрение от 0,5 % от БВП, изложено в Пакта за стабилност
BG                                          9                                         BG
 ---pagebreak---         и растеж, и да се постигне планираната средносрочна бюджетна цел. Съветът
        отбелязва също така, че бюджетните планове за 2008 г. не са изцяло в
        съответствие с насоките на Еврогрупата от април 2007 г. за бюджетните
        политики. Въпреки че съотношението на дълга намалява в по-малък размер от
        предвиденото в програмата, то изглежда намалява в достатъчна степен към
        референтната стойност през програмния период.
   (8)  Рискът за устойчивостта на публичните финанси на Белгия изглежда среден.
        Дългосрочният ефект от застаряването на населението върху бюджета е по-
        висок от средното за ЕС-27, като за това допринася относително голямото
        увеличение на пенсионните разходи като дял от БВП през следващите
        десетилетия. Действителната пенсионна възраст в Белгия е една от най-ниските
        в ЕС и увеличението ѝ е целта на пакта на поколенията, който доведе до редица
        изменения на пенсионната система. Въпреки че това представлява стъпка в
        правилната посока, националните прогнози сочат, че тази реформа няма да
        намали липсата на устойчивост. Бюджетната позиция през 2007 г., както е
        оценена в програмата и която въпреки че е малко по-лоша от началната позиция
        в предишната програма, допринася за компенсиране на предвидените
        дългосрочни последствия за бюджета от застаряването на населението, но не е
        достатъчна да компенсира напълно повишените разходи. Поддържането на
        висок първичен излишък в средносрочен план, довеждането на съотношението
        на дълга до ниво, по-ниско от посочената в Договора референтна стойност, и
        прилагането на допълнителни мерки с цел справяне със същественото
        нарастване на разходите, свързани със застаряването, би спомогнало за
        намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси.
   (9)  Програмата за стабилност се счита за съответстваща до известна степен на
        доклада за изпълнение на националната програма за реформи от октомври
        2007 г. По-специално, и двата доклада разглеждат устойчивостта на публичните
        финанси в светлината на застаряването на населението като главно
        предизвикателство пред белгийската икономика. Програмата за стабилност
        обаче не съдържа качествена оценка на общото въздействие на доклада от
        октомври 2007 г. за изпълнението на програмата за национална реформа в
        рамките на средносрочната фискална стратегия, нито систематична информация
        за директните бюджетни разходи или спестявания от главните реформи,
        предвидени в програмата за национална реформа. От друга страна, бюджетните
        прогнози на програмата изглежда вземат предвид последиците за публичните
        финанси от действията, вече приложени въз основа на националната програма за
        реформи
   (10) Бюджетната стратегия на програмата като цяло съответства на специфичните за
        страната общи насоки за икономическата политика, включени в определените в
        рамките на Лисабонската стратегия интегрални насоки и насоките за държавите-
        членки от еврозоната в областта на бюджетната политика.
   (11) Относно посочените в кодекса за поведение за стабилност и за сближаване
        изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по
        отношение на задължителните и незадължителните данни11.
   11
        По-специално, не е осигурена информация за секторните баланси.
BG                                              10                                    BG
 ---pagebreak---    Общият извод е, че след впечатляващо намаление на съотношението на дълга от 1993 г.
   до 85 % през 2007 г., програмата предвижда непрекъснато и бързо намаление чрез
   постепенно изграждане на номинален излишък след влошаване състоянието на
   бюджета през 2007 г. Бюджетната консолидация се гради основно върху намаление на
   разходите за лихви и увеличение на приходите от данъци, докато усилията по
   отношение на първичните разходи остават недостатъчни. Налице са рискове за
   постигането на бюджетните цели, по-специално с оглед на сравнително
   оптимистичните основни макроикономически предвиждания и факта, че програмата не
   посочва конкретни мерки, които изглежда са необходими за постигане на целите.
   Корекцията на средносрочната бюджетна цел през 2008 г. не изглежда достатъчна и
   изглежда малко вероятно, при отсъствието на допълнителни мерки, средносрочната
   бюджетна цел да бъде постигната през 2009 г., както бе планирано, при отсъствието на
   допълнителни мерки.
   Предвид горепосочената оценка, както и в светлината на насоките за фискална
   политика, приети на заседанието на Еврогрупата през април 2007 г., Белгия се
   приканва:
   (i)    да гарантира, че целта за балансиран бюджет се изпълнява през 2008 г. и че
          средносрочната бюджетна цел ще бъде постигната през 2009 г., чрез
          осъществяване на препоръчителната корекция в структурно изражение в
          размер на 0,5 % от БВП, включително чрез прилагането на допълнителни
          структурни мерки, по-специално по отношение на разходите;
   (ii)   в контекста на все още високото съотношение на дълга и прогнозираното
          увеличаване на разходите, свързани със застаряването на населението, да
          продължи да се стреми към дългосрочната устойчивост на публичните финанси
          чрез постигането на високи структурни първични излишъци, както и чрез
          прилагането на реформи за увеличение на нивото на заетост и на потенциалния
          растеж, и да намали бюджетните разходи, свързани със застаряването на
          населението.
BG                                         11                                           BG
 ---pagebreak---                 Сравнение на ключови макроикономически и бюджетни прогнози
                                                       2006     2007    2008      2009        2010           2011
                               ПС април 2008 г.         2.8      2.7     1.9       2.0          2.0           2.0
         Реален БВП
                              COM април 2008 г.         2.8      2.7     1.7       1.5     няма данни     няма данни
        (промяна в %)
                             ПС декември 2006 г.        2.7      2.2     2.1       2.2          2.2       няма данни
     Инфлация според           ПС април 2008 г.         2.3      1.8     3.0       1.7          1.8           1.8
     Хармонизирания           COM април 2008 г.         2.3      1.8     3.6       2.3     няма данни     няма данни
           индекс на
     потребителските
        цени (ХИПЦ)           SP декември 2006 г.       2.4      1.9     1.8       1.8          1.9       няма данни
              (%)
       Разлика между           ПС април 2008 г.         0.1      0.3     -0.1      -0.4        -0.5          -0.8
           реалния и          COM април 2008г.2         0.1      0.3     -0.3      -1.0    няма данни     няма данни
   потенциалния БВП1
   (% от потенциалния         SP декември 2006 г.      -0.3     -0.4     -0.4      -0.4        -0.3       няма данни
             БВП)
             Нето                                     няма     няма     няма      няма        няма
                               ПС април 2008 г.                                                          няма данни
   предоставени/получ                                 данни    данни   данни     данни       данни
     ени заеми спрямо         COM април 2008 г.         3.4      3.2     2.6       2.4     няма данни     няма данни
       останалия свят
          (% от БВП)         ПС декември 2006 г.        2.0      2.0     2.2       2.4          2.7       няма данни
           Салдо на            ПС април 2008 г.         0.3     -0.2     0.0       0.3          0.7           1.0
      консолидирания           COM април 2008           0.3     -0.2     -0.4      -0.6    няма данни     няма данни
    държавен бюджет
          (% от БВП)         ПС декември 2006 г.        0.0      0.3     0.5       0.7          0.9       няма данни
                               ПС април 2008 г.         4.3      3.7     3.7       3.8          4.1           4.3
      Първично салдо
                              COM април 2008 г.         4.3      3.7     3.3       2.9     няма данни     няма данни
          (% от БВП)
                              SP декември 2006 г.       4.1      4.2     4.1       4.1          4.2       няма данни
   Салдо, коригирано с          ПС април 2008           0.3     -0.4     0.0       0.5          1.0           1.4
         отчитане на          COM април 2008 г.         0.3     -0.3     -0.2      -0.1    няма данни     няма данни
         промените в
      икономическата
         конюнктура1         ПС декември 2008 г.        0.2      0.5     0.7       0.9          1.1       няма данни
          (% от БВП)
                               ПС април 2008 г.        -0.4     -0.3     0.0       0.5          1.0           1.4
    Структурно салдо3         COM април 2008 г.        -0.6     -0.3     -0.2      -0.1    няма данни     няма данни
          (% от БВП)                                                    няма      няма
                             ПС декември 2006 г.4      -0.4      0.1                       няма данни     няма данни
                                                                       данни     данни
     Брутен държавен           ПС април 2008 г.        88.2     84.9     81.5     78.1         74.7          71.1
             дълг             COM април 2008 г.        88.2     84.9     81.9     79.9     няма данни     няма данни
          (% от БВП)         ПС декември 2006 г.       87.7     83.9     80.4     76.6         72.6       няма данни
      Забележки:
      1
        Разлики между реалния и потенциалния БВП, както и салда, коригирани с отчитане на фазата на икономическия
   цикъл – съгласно програмите, както е изчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.
      2
        Въз основа на прогнозния потенциален растеж от съответно 2.5 %, 2.5 %, 2.2 % и 2.2 % в периода 2006-2009 г.
      3
         Салдо, коригирано с отчитане на фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други
   временни мерки. Съгласно най-новата програма, еднократни и други временни мерки намаляват дефицита в размер
   0,7 % от БВП през 2006 г. и увеличават дефицита в размер 0,1 % от БВП през 2007 г. Съгласно прогнозата на
   службите на Комисията от пролетта, еднократни и други временни мерки намаляват дефицита в размер 0,9% от БВП
   през 2006 г. и увеличават дефицита в размер 0,1 % от БВП през 2007 г.
      4
        Актуализацията от декември 2006 г. на програмата за стабилност не осигурява информация относно
   използването на еднократни мерки в периода 2008—2010 г.
      Източник :
      Програма за стабилност; Икономически прогнози на службите на Комисията от пролетта на 2008 г. (CОМ);
   Изчисления на службите на Комисията
BG                                                          12                                                       BG


title: Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Словения за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Словения за 2014 г._x000b_

text:
				|

		52014DC0425

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Словения за 2014 г._x000b__x000b_и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Словения за 2014 г._x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Словения за 2014 г.
и съдържаща
становище на
Съвета
относно програмата
за
конвергенция
на Словения
за 2014 г.

СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1176/2011 на
Съвета от 16
ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и
коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси [2], и
по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[4],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
като
взе предвид
становището
на
Икономическия
и финансов
комитет,
като
взе предвид
становището
на Комитет за
социална
закрила,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
икономическа
политика,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март
2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на
Европейската
комисия да се
започне изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на икономическите
политики,
която
стратегия ще
се съсредоточи
върху
ключовите
области, в
които е
необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)
На 13 юли
2010 г. Съветът
въз основа на
предложения
на Комисията
прие
препоръка
относно общи
насоки за
икономическите
политики на държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоки за
политиките
за заетост на
държавите
членки, като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с
интегрираните
насоки при
провеждането
на
националните
си
икономически
политики и
политики за
заетост.
(3)
На 29 юни
2012 г.
държавните и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт за
растеж и
работни
места, с
който се
предоставя
съгласувана
рамка за
действие на
равнището на
национално
равнище, на
равнището на
ЕС и еврозоната,
като се
използват
всички
възможни лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха решение
относно
действията,
които да
бъдат предприети
на равнище
държави
членки, като
изразиха
пълната си
ангажираност
с постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с изпълнението
на
специфичните
за държавите
препоръки.
(4)
На 9 юли
2013 г. Съветът
прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Словения за
2013 г. и даде становището
си относно
програма за
стабилност
на Словения
за периода
2012—2016 г. На 15
ноември 2013 г., в
съответствие
с Регламент
(ЕС) № 473/2013[5],
Комисията
представи
своето
становище относно
проекта на
бюджетен
план на
Словения за
2014 г.[6]
(5)
На 13
ноември 2013 г.
Комисията
прие
Годишния
обзор на
растежа[7], с
което
постави
началото на
Европейския
семестър за
координиране
на
икономическите
политики за
2014 г. На същия
ден въз
основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
прие също така
Доклада за
механизма за предупреждение[8], в
който беше
посочено, че
Словения ще
бъде една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши
задълбочен
преглед.
(6)
На 20
декември 2013 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите
за
осигуряването
на финансова
стабилност,
фискална
консолидация
и действия за
подпомагане
на растежа.
Той подчертава
необходимостта
от
провеждане на
диференцирана
и
благоприятстваща
растежа
фискална
консолидация,
възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на
заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на
публичната
администрация.
(7)
На 5 март
2014 г.
Комисията
публикува
резултатите
от
задълбочения
преглед за
Словения[9],
извършен
съгласно
член 5 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011.
Анализът на
Комисията
дава
основание да се
заключи, че
Словения
продължава
да среща
прекомерни
макроикономически
дисбаланси,
което
изисква
наблюдение и
допълнителни
силни
политически
действия.
Макар дисбалансите
да бяха
коригирани
през 2013 г. чрез
макроикономическо
приспособяване
и политически
действия от
страна на
Словения, размерът
на
необходимата
корекция
показва, че
все още са
налице
значителни
рискове. По-конкретно
рискът,
произтичащ
от икономическата
структура,
характеризираща
се със слабо
корпоративно
управление,
високата
степен на
държавна
намеса в
икономиката,
загубите на
разходна
конкурентоспособност,
непогасените
дългове на
предприятията
и значителното
увеличение
на държавния
дълг, заслужава
много голямо
внимание.
Въпреки че бе
постигнат значителен
напредък в
оздравяването
на счетоводните
баланси на
банките, все
още са необходими
решителни
действия по
отношение на
пълното
прилагане на
всеобхватна
стратегия за
банковия
сектор,
включително преструктуриране,
приватизация
и засилен
надзор.
(8)
На 15
април 2014 г.
Словения
представи
своята национална
програма за
реформи за
2014 г., а на 24 април
2014 г. — своята
програма за
стабилност
за 2014 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(9)
Целта
на бюджетната
стратегия,
очертани в
Програма за
стабилност
от 2014 г. е да се
коригира
прекомерния
дефицит до 2015 г.
и да се
достигне
средносрочната
цел до 2017 г. С
програмата
се
потвърждава
предишната
средносрочна
цел за
балансиран бюджет,
която е в
съответствие
с
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж. При
все това, не
се очаква
преизчисленият
структурно
салдо да
достигне
средносрочната
цел до 2017 г. С
програмата
се планира да
се доведе
размера на
дефицита под
3 % от БВП за 2015 г., в
съответствие
с целта,
установена в
препоръката
за
процедурата за
прекомерния
дефицит. След
2015 г. в програмата
се предвижда
стабилно
намаление на
дефицита,
преди да се
постигне
излишък от 0,3 %
от БВП през 2018 г.
В програмата
се предвижда
държавният
дълг да
достигне
връхната си
точка от 81,1 % от
БВП през 2015 г.,
преди да
спадне до 76 %
през 2016 г. Като
цяло,
бюджетната
стратегия,
очертана в
програмата, е
в
съответствие
с
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж.
Макроикономическият
сценарий,
който лежи в
основата на
прогнозите в
програмата, и
който е
изготвен от
независима
организация
(Института за
макроикономически
анализ), има
предпазлив характер.
На 5 март 2014 г. до
Словения бе
адресирана
независима
препоръка на
Комисията. В
програмата
за
стабилност
са
идентифицирани
някои
допълнителни
мерки, които
спомагат за
преодоляване
на
съществуващата
липса
относно
изискваното
фискално
усилие. Въз
основа на
това, се
счита, че
програмата
за стабилност
отчасти е
отговорила
на независимата
препоръка на
Комисията.
При все това,
остават
риска да се
постигнат
резултати,
по-ниски от
очакваните,
тъй като
мерките,
които лежат в
основата на
програмата,
са недостатъчно
подробно
описани, и
много от тях
все още
остава да
бъдат приети.
Всяка нужда
от потенциална
банкова
рекапитализация,
произтичаща
от анализа на
качеството
на активите/стрес
теста в
Словения, ще
увеличи
бюджетния
дефицит и
съотношението
на държавния
дълг към БВП,
докато
всякакви
приходи от успешната
приватизация
на държавни
образувания
или банки,
които не са
включени в
прогнозите
на
програмата,
ще намали
държавния
дълг. Въз
основа на
прогнозата
на Комисията,
фискалното
усилие през
периода 2013—2014 г.
не е достатъчно
с 1,4 % от БВП
относно
(коригираната)
промяна в
структурното
салдо и с 0,5 % от
БВП относно
сбора от
изискваните мерки,
определени
като
необходими
по времето на
издаването
на
препоръката
за процедурата
за
прекомерния
дефицит. За 2015
г., докато в
програмата
се
прогнозира
дефицит в съответствие
с
препоръката
за
процедурата
за
прекомерния
дефицит, в
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г. е
определен
дефицит от 3,1 %
от БВП. Освен
това, въз
основа на
прогнозата,
фискалното
усилие,
измерено
както от (коригираната)
промяна в
структурното
салдо, така и
от основния
набор от
дискреционни
мерки, които
следва да
бъдат приложени,
се очаква да
бъде в
известна
степен
недостатъчно
спрямо
нивото,
препоръчано
от Съвета за 2015
г. Въз основа
на своята
оценка на
програмата и
прогнозата
на Комисията,
съгласно
Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета,
Съветът е на
мнение, че са
необходими
допълнителни
усилия, през 2014
г. и по-нататък
, с цел да се
гарантира
пълно
спазване на препоръката
за
процедурата
за
прекомерния
дефицит,
включително
изискваното
структурно
усилие.
(10)
По
отношение на
фискалните
правила, през
2013 г.
Парламентът
одобри конституционната
основа за
установяване
на правилото
за
бюджетното
салдо/бюджетния
излишък в
структурно
отношение.
При все това,
необходимият
законодателен
акт за изпълнението
му, а именно
Закона за
фискалното
правило, за
който се
очаква да
влезе в действие
до ноември 2013 г.,
все още
предстои да
бъде приет.
По-специално,
трябва да се
установи
необходимото
правно
основание, с
цел да се
определи
ролята,
мандата и
независимостта
на един
функциониращ
фискален
съвет. При
навременното
завършване
на цялостния
преглед на
разходите на
всички
ползватели
на бюджета в
ключовата
област на
разходите за здравеопазване
може да се
идентифицират
мерки, които
да положат
основата на
фискалната
консолидация,
и да се
идентифицират
възможности
за
увеличаване
ефективността
и разходната
ефективност.
(11)
През 2013 г.
на Словения
бе
препоръчано
да укрепи
дългосрочната
устойчивост
на пенсионната
система и да
подобри
ефикасността,
ефективността
на разходите
и качеството
на сектора на
дългосрочните
здравни
грижи. Словения
отбеляза
ограничен напредък
по мерките,
предприети
за справянето
с тази
препоръка. През
април 2014 г.
беше
завършена
оценката на пенсионната
реформа от
2012 г. и първите
резултати са
положителни.
Макар да бяха
реализирани
някои
данъчни
икономии,
нивото на пенсиите
се задържа на
същото
равнище.
Словения е
изправена пред
сериозни
рискове,
свързани с
фискалната
устойчивост
в
средносрочен
и дългосрочен
план, което
се дължи
главно на
увеличение
на разходите,
свързани със
застаряването
на населението,
предопределено
от
демографските
данни за
Словения. По
този начин
пенсионните
системи и
системите за
полагане на
дългосрочни
грижи ще
трябва да
бъдат
реформирани
в
средносрочен
план, ако
общите
разходи се
стабилизират
в
средносрочен
и дългосрочен
план, като
същевременно
се гарантира
подходящ
размер на
пенсиите и
достъп до
дългосрочни
грижи. Органите
на Словения
планират да
изготвят
Бяла книга за
всеобхватна
пенсионна
реформа.
Планът за
реформа на
системата за
полаган на
дългосрочни
грижи бе
приет в края
на 2013 г.и
свързаното с
това законодателство
се очаква да
бъде прието
към края на 2014 г.
При все това,
съществува
риск то да бъде
забавено тъй
като
продължаващата
реорганизация
на здравното
осигуряване
се забавя.
(12)
Ситуацията
на пазара на
труда се е
влошила. Безработицата
достигна 10,3 % през
2013 г., а
младежката
безработица
достигна 21,6 %
през 2013 г.,
докато делът
на младите
хора, неангажирани
с трудова
дейност,
образование
или обучение,
се е увеличил
с 2,1 процентни пункта
между 2011 г. и
2013 г. Оценката
на реформата
на пазара на
труда, приета
през 2013 г., сочи
намаляване
на разделението
между
постоянни и
срочни
договори,
макар и на
фона на
увеличено
използване на
други
нещатни
договорни
форми, а
ефектът от
стимулите за
заетост за
възрастните
и младите
хора е все
още неясен.
Сегментирането
на пазара на
труда също е
в процес на разглеждане
чрез по-добро
регулиране
на студентския
труд. Докато
се очаква
приемането
на нов закон,
продължават
да съществуват
опасения
относно това
дали в закона
ще се обърне
достатъчно
внимание на
слабостите
на
предишните
правила. Правителството
постигна
ограничен
напредък в
прилагането
на
препоръката
от последната
година
относно
минималната
заплата,
която
продължава
да бъде
индексирана
само спрямо
инфлацията, докато
Закона за
минималната
заплата позволява
индексацията
спрямо други
икономически
условия. Бе
постигнат
ограничен
напредък в
развитието
на ефективни
пригодени
мерки на политиката
за активен
пазар на
труда и за
справяне с
несъответствието
на търсените
и предлаганите
умения.
(13)
Правителството
постигна значителен
напредък по
изпълнението
на
препоръките
относно стабилността
в банковия
сектор,
извършването
на надежден
анализ на
качеството
на активите и
стрес тест, бързи
рекапитализации
и
прехвърляне
на необслужваните
заеми на
банката към
дружеството
за управление
на банкови
активи Bank Asset Management Company –
„BAMC“. Независимо
от това
работата
далеч не е
приключила и са
необходими
решителни
действия за
финализиране
и пълно
прилагане на
обща стратегия
за банковия
сектор, както
бе съобщено през
декември 2013 г.,
включително
преструктуриране,
приватизация
и засилен
надзор. Равнището
на
непродуктивните
заеми в банковата
система
продължава
да е високо.
Поради това е
важно за
банките да
изградят капацитет
за уреждане на
необслужваните
заеми,
включително
чрез укрепване
на вътрешни
отдели за
управление
на активи и
преструктуриране,
да се ускори
обработката
на
необслужваните
заеми, като
се максимизира
възстановимата
стойност и се
запазят
жизнеспособните
предприятия. Всяко
по-нататъшно
прехвърляне
на необслужваните
заеми на
банката към дружество
за
управление
на активи
трябва да
бъде
внимателно
планирано, за
да се улесни
бързото и
ефикасното
преструктуриране
на
корпоративни
кредити,
особено в
случай на
сложни и
взаимосвързани
групови заеми.
Очаква се
изготвянето
на всеобхватна
управленска
стратегия и
бизнес план,
които да
обосноват
целите на дружеството
за
управление
на активи за
обратно
изкупуване . Въз
основа на
уроците от анализа на
качеството
на
активите/стрес
теста са
оправдани
допълнителни
решителни
мерки за
подобряване
на
управлението
и надзора на
всички банки
и
по-специално
за тези,
които са
останали
държавна
собственост,
чрез
засилване на управлението
на риска,
укрепване на
процеса за
одобрение на
кредити и
подобряването
на
качеството и
наличието на
данните, като
целта е да се
намали
нивото на
необслужваните
заеми и да се
ограничат
бъдещите
рискове.
(14)
Правителството
постигна
ограничен
напредък по
изпълнението
на
препоръките
относно
корпоративното
управление
на държавните
предприятия,
които
представляват
една шеста от
общата
добавена
стойност и
сформират
сложна
система от
местни банки,
застрахователните
групи и
нефинансови
предприятия
(НФП) със значителни
кръстосано
акционерно
участие. Равнището
на държавно
влияние, води
до значителни
рискове за
публичните
финанси както
пряко, така и
непряко,
посредством
задължения
по гаранции.
Една
последователна
стратегия за
управление
на държавните
предприятия заедно с
подобрено
корпоративно
управление
ще създадат
по-благоприятна
среда за привличане
на преки
чуждестранни
инвестиции.
Въпреки че
бяха
предприети
първи стъпки
в
съставянето
на
първоначален
списък от 15
дружества за
ускорена
приватизация
през май 2013 г.,
отбелязаният
до момента
напредък е
смесен и
съществува
значителен
риск
сроковете да
не бъдат
спазени. През
април 2014 г. със
закъснение
беше
въведено
новото
законодателство,
което е в
основата на
държавния холдинг
на Словения
(Slovenia Sovereign Holding (SSH),
представляващо
средство за
консолидиране
на
управлението
на
държавната
собственост.
Очаква се цялостна
стратегия и
точна
класификация
на основните
и неосновни
активи, включително
на тези,
предназначени
за
приватизация.
Необходимо е
да се идентифицират
и приложат
подходящи
мерки, за да
се гарантира
процеса на
преструктуриране
и постигането
на неговите
цели,
включително,
между
другото, на
максимизиране
на възстановимата
стойност за
кредиторите,
и се установи
списък с
най-спешните
дела за
преструктуриране
за бързо
уреждане на
необслужваните
кредити.
(15)
Рамката
за
несъстоятелността
бе изменена
през 2013 г. с цел
да се улесни
навременното
уреждане на
необслужваните
кредити, но
новата рамка
в голяма
степен още не
е изпитана.
Високото
равнище на
задлъжнялост
и финансовите
сътресения
ограничиха
капацитета
на
корпоративния
сектор да
инвестира в бъдещи
проекти.
Спешно
необходимото
финансово и
оперативно
преструктуриране
на корпоративния
сектор все
още не се
случва мащабно.
Необходимо
е различните
кредитни
експозиции в
банковата
система да се
разглеждат консолидирано,
за да се
ускори
уреждането на
необслужваните
кредити и да
се улеснят преговорите
по
преструктуриране,
особено в
случай на
сложни и
взаимосвързани
групови заеми. Централизирана
работна
група от
опитни представители
на всички
заинтересовани
страни може
да поеме
инициативата
за подкрепа и
ускоряване
на този
процес.
Междувременно,
от
изключително
значение е
бързото и ефикасно
прключване
на няколко
продължаващи
спешни дела
от банката
към
дружеството
за
управление
на банкови
активи.
(16)
Въпреки
своя
потенциал
Словения има
една от
най-ниските
наличности
на преки
чуждестранни
инвестиции в
ЕС (34,1 % от БВП
спрямо 47,1 % от БВП
средно за ЕС
през 2012 г.).
Макар
приватизацията
и
преструктурирането
на
предприятията
да предлагат
много нови
възможности
за частни
инвеститори,
налице са
доказателства,
че
недостатъчно
развитата
бизнес среда
и култура
пречат на
Словения да
извлече
максимални
ползи от
това. През
2012 г. започна
процес на
дерегулиране
на
регламентираните
професии, и
досега броят
на
регламентираните
професии е
намалял от 323
на 262. Допълнителната
дерегулация
на регламентираните
професии ще
допринесе за
увеличаване
на броя на
местните и
чуждите
доставчици
на услуги, което
ще доведе до
повишаване
на конкурентоспособността.
Съществува
потенциал за
увеличение
на съгласуваността
по отношение
на мерките,
разработени,
за да се
подобри
бизнес
средата и
предприемаческите
дейности. В
този контекст
бъдещата
стратегия за
интелигентно
специализиране
в рамките на
Европейския
инвестиционен
фонд и
структурните
фондове за
периода 2014—2020 г.
ще даде
възможност за
съсредоточаване
върху
ключови
мерки, като
например
създаване на
търгуеми,
иновативни
продукти.
(17)
Словения
е в ранните
етапи на
изготвянето
на
всеобхватна
реформа на публичния
сектор
(предложения,
които да бъдат
приети до
януари 2015 г.). В
този
контекст Словения
трябва да се
възстанови
качеството и
надеждността
на
публичната
администрация.
Словения е
постигнала
известен
напредък за
подобряването
на
качеството
на съдебната
система и е
намалила
броя на
висящите
дела.
Реформата на
управлението
на съдебните
дела в
сферата на
търговското
и
гражданското
правосъдие доведе
до
подобряване
на
функционирането
на съдебната
система.
Неотдавнашните
положителни
тенденции
във връзка с граждански
и търговски
дела се
запазиха.
(18)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
извърши
всеобхватен
анализ на
икономическата
политика на
Словения. Тя
извърши оценка
на
програмата ѝ
за
стабилност и
на националната
ѝ програма за
реформи.
Комисията
взе предвид
не само
тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в
Словения, но
и тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на ЕС
предвид
необходимостта
от засилване
на цялостното
икономическо
управление
на Европейския
съюз чрез
принос на
равнище ЕС
към бъдещите
решения на
национално
равнище. Препоръките
ѝ в рамките
на
европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1—8
по-долу.
(19)
С оглед
на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
стабилност
на Словения,
като
становището
му[10]
е изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(20)
С оглед
на
задълбочения
преглед,
направен от
Комисията, и
на тази
оценка
Съветът разгледа
националната
програма за
реформи и програмата
за
стабилност.
Неговите препоръки
по член 6 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 са изразени
в препоръки (1)
и (8) по-долу.
(21)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
извърши
анализ на
икономическата
политика на
еврозоната
като цяло.
Въз основа на
този анализ
Съветът
публикува
специфични
препоръки,
адресирани
до държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото.
Словения също
така следва
да гарантира
пълното и навременно
изпълнение
на тези
препоръки.
ПРЕПОРЪЧВА
на Словения
да
предприеме
следните
действия
през периода
2014—2015 г.:
1.           Да
засили
бюджетната
стратегия
чрез
достатъчно
конкретни
структурни
мерки за 2014 г. и
след това, за
да гарантира
корекцията
на прекомерния
дефицит по
устойчив
начин до 2015 г.
чрез полагането
на усилие за
структурна
корекция,
специфично
определено в
препоръката
на Съвета
съгласно
процедурата
за прекомерния
дефицит.
Устойчивата
корекция на фискалните
дисбаланси
изисква
надеждно изпълнение
н амбициозни
структурни
реформи, за
да се увеличи
капацитетът
за приспособяване
и се увеличи
растежа и
заетостта. След
корекцията
на
прекомерния
дефицит,
трябва да се
постигне
структурна
корекция от
поне 0,5 % от БВП
всяка година,
и дори повече
при добри икономически
условия, или
да се
гарантира, че
правилото за
дълга е
изпълнено, с
цел съотношението
на държавния
дълг към БВП
да прояви
устойчива
тенденция
към спадане.
Да се подобри
надеждността
на
фискалната политика,
да се
приключи
приемането
на правило
относно
салдото/излишъка
по консолидирания
държавен
бюджет в
структурно
отношение, да
се направи
средносрочната
бюджетна
рака задължителна,
всеобхватна
и прозрачна,
и да се
установи
необходимото
правно
основание за
функциониращ
фискален
съвет, като
се определи
неговия
мандат в
рамките на
бюджетния
процес и се
въведат ясни
процедурни механизми
за
мониторинг
на
бюджетните
резултати възможно
най-скоро. Да
стартира
всеобхватен
преглед на
разходите,
обхващащ
нивата на
държавното и
местно
управление,
преките и
непреки
ползватели
на бюджета и
общинските
предприятия
за комунални
услуги и услуги
по
здравеопазване
до края на 2014 г.
с оглед да се
реализират
спестявания
в бюджета през
2015 г. и след
това.
2.           Въз
основа на
публична
консултация,
да се съгласуват
мерки за
гарантиране
на устойчивостта
на
пенсионната
система след
2020 г., включващи
корекцията
на ключови
параметри, като
например свързването
на
законоустановената
възраст за
пенсиониране
и
окуражаване
на частния
принос за
втория стълб
на
пенсионната
система. Те
следва да
съдържат
свързани със
застаряването
на
населението
разходи за дългосрочни
грижи чрез
насочване на
ползите към
тези, които
са в
най-голяма
нужда и
пренасочване
на
предоставянето
на грижи от
институционални
грижи към
грижи в дома.
3.           След
консултация
със
социалните
партньори и в
съответствие
с
националните
практики до
края на 2014 г. да
разработи
всеобхватно социално
споразумение
до лятото, с
което да се
гарантира, че
развитието
на
възнагражденията,
включително
минималната
заплата,
подкрепата
за
конкурентоспособността,
вътрешното търсене
и
създаването
на работни
места. Да определи
наново
състава на
минимална
заплата и да
преразгледа
своята
система за
индексиране.
Да
предприеме
мерки за
допълнително
намаляване
на
сегментацията,
по-специално
като
разгледа
ефективността
на стимулите за
назначаване
на млади и
възрастни
работници и
използването
на
гражданскоправни
договори. Да
приеме
Закона за
студентския
труд. Да приоритизира
достигането
до
нерегистрирани
млади хора,
като
гарантира
адекватни
капацитети
за публични
услуги по
заетост. Да
увеличи
заетостта на
нискоквалифицирани
и възрастни
работници, да
адаптира работната
среда за
по-дълъг
трудов живот
и
концентрира
ресурсите
върху
пригодени
мерки на
политиката
за активен
пазар на
труда, като
подобрява тяхната
ефективност.
Да преодолее
разминаванията
между
предлаганите
умения и търсенето,
като подобри
привлекателността
на професионалното
образование
и обучение и
развие допълнително
сътрудничеството
с подходящи
заинтересовани
страни за
определяне на
нуждите на
пазара на
труда.
4.           Да
завърши
приватизацията
на Nova Kreditna Banka Maribor d.d. (NKBM)
през 2014 г., както
е планирано,
да подготви Abanka
за
приватизация
през 2015 г., да
продължи
бързото
изпълнение
на плановете
за преструктуриране
на банките,
които получават
държавна
помощ, и
бързата
консолидация
на банковия
сектор. Въз
основа на
анализа на
качеството
на активите и
стрес теста
да
финализира
всеобхватния
план за действие
за банките
през 2014 г.
включително
специфичните
мерки за
подобряване
на управлението,
надзора,
управлението
на риска, процеса
за одобрение
на кредити и
качеството и
наличието на
данни. Да
засили
капацитета на
банките за
уреждане на
необслужвани
заеми чрез
укрепване на
вътрешни
отдели за управление
на активи и
преструктуриране.
Да изясни
мандата на
дружеството
за управление
на банкови
активи (Bank Asset Management Company –
„BAMC“ чрез
публикуване
на всеобхватна
стратегия за
управление и
бизнес план до
септември 2014 г.,
като
конкретизира
своята роля в
преструктурирането
на своите
активи,
целите за
обратно
изкупуване,
бюджетите, плановете
за
управление
на активите и
очакваната
възвръщаемост,
като
гарантира адекватни
ресурси.
5.           Да
продължи да
изпълнява
приватизационните
процеси,
оповестени
през 2013 г. с
установените
времеви
рамки. Да
приеме
стратегия за словенския
държавния
холдинг с
ясно класифициране
на активи
според
предвиденото
в Закона за
словенския
държавния
холдинг. До
ноември 2014 г.
да се
ангажира с
краткосрочен
(от една до
две години)
график за
продажба на
някои
правилно
насочени активи
с ясен краен
срок. Да го
направи
напълно
оперативен
като
средство за
управление
на активите,
оставащи
държавна
собственост,
и продажбата
на активи,
заделени съгласно
актовете за
управление, в
рамките на
срока,
предвиден в
закона. До
септември
2014 г. да приеме
и приложи
кодекс за
корпоративно
управление
за държавните
предприятия,
за да осигури
професионално,
прозрачно и
независимо
управление.
6.           Да
финализира
генералния
план за
корпоративно
преструктуриране
до края на 2014 г.
с ясни
приоритети и
ефективен
процес за
изпълнение.
Да създаде
централна
работна
група за
корпоративни
преструктуриране,
която да
извършва
мониторинг и
координация
на общия
процес на
преструктуриране,
като осигури
необходимите
експертни
познания,
насоки и
съвети, и да
улесни
процеса на
преговори
между всички
заинтересовани
страни. Да
изготви
списък с най-спешните
дела за
преструктуриране,
като максимизира
възстановимата
стойност за
кредиторите.
Да насърчи
използването
в рамките на
процеса на
преструктуриране
от страна на
всички
заинтересовани
страни на
наличните
правни
механизми и
международни
най-добри
практики.] До
септември
2014 г. да оцени неотдавнашните
промени в
законодателството
за несъстоятелността,
като бъде
готова да внесе
всякакви
допълнителни
необходими
мерки.
Допълнително
да намали
продължителността
на съдебните
производства
на първа инстанция
по
граждански и
търговски
дела, включително
дела,
свързани със
законодателството
в областта на
несъстоятелността,
и броя на
висящите
дела,
по-специално
дело за
прилагане и неплатежоспособност.
7.           Да
премахне
пречките
пред бизнеса
в Словения в
области от
ключово
значение за
икономическото
развитие, които
правят
страната
по-привлекателна
за чуждестранните
преки
инвестиции,
по-специално
чрез
ускорена
либерализация
на регулираните
професии,
намаляване
на административната
тежест,
включително
по-стройни
разрешителни
режими. Да
гарантира
достатъчна
бюджетна
автономност
на Агенцията
за защита на
конкуренцията
и увеличи
нейната
институционална
независимост.
Да подреди
по-добре приоритетите
и да
гарантира
съвместимост
между
Стратегията
за научни
изследвания
и иновации от
2011 г. и
Стратегията
за индустриална
политика от 2013
г. с
предстоящите
да бъдат
приети
стратегии за
интелигентна
специализация
и за
транспорт,
като
гарантира
тяхното бързо
задействане
и оценка на
ефективността.
8.           Да
приеме
ефективни
мерки за
борба с корупцията,
увеличаване
на
прозрачността
и отчетността
и въвеждане
на външна
оценка на
изпълнението
и
процедурите
за контрол на
качеството.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               ОВ L 306, 23.11.2011 г.,
стр. 25.
[3]               425 COM (2014) final.
[4]               P7_TA(2014)0128 и P7_TA(2014)0129.
[5]               ОВ
L 140, 27.5.2013 г., стр. 11.
[6]               C(2013) 8010 final
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 88 final.
[10]             Съгласно член
5, параграф 2 от Регламент (ЕО) №
1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година за прилагане на общите насоки на икономическите политики на държавите-членки, чиято парична единица е еврото

text:
               23.7.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 217/15

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2011 година
   за прилагане на общите насоки на икономическите политики на държавите-членки, чиято парична единица е еврото
   2011/C 217/05
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136, във връзка с член 121, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 20 юни 2011 г. Еврогрупата проведе дискусия относно прилагането на общите насоки на икономическите политики на държавите-членки, чиято парична единица е еврото (наричани по-нататък „държави-членки от Еврозоната“), като призна необходимостта от допълнително засилване в рамките на Еврогрупата на координацията на политиките и мониторинга върху прилагането на препоръките, отправени към държавите-членки, чиято парична единица е еврото.

               (2)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, която ще бъде съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (3)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно основните насоки за икономическите политики на държавите-членки и Съюза (2010—2014 г.). Държавите-членки и, когато е уместно, ЕС бяха приканени да вземат предвид насоките за целите на своите икономически политики.

               (4)

               На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“.

               (5)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Съветът поиска от държавите-членки да отразят тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в техните програми за стабилност или програми за конвергенция и в националните програми за реформи.

               (6)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или в програмите им за конвергенция и в националните програми за реформи.

               (7)

               През април и май 2011 г. държавите-членки от Еврозоната представиха своите програми за стабилност от 2011 г., които обхващат периода 2011—2014 г., и своите национални програми за реформи за 2011 г. Тези програми бяха оценени едновременно.

               (8)

               Опитът, натрупан през първото десетилетие от въвеждането на еврото, като цяло подчерта многото предимства на единната валута. При все това глобалната криза имаше за резултат силно свиване на икономиката през 2009 г., което снижи нивото на БВП на Еврозоната до под това от 2006 г. Докато през 2010 г. БВП нарасна отново, производството още остава на ниво под това от 2007 г. Вследствие на това безработицата в Еврозоната нарасна от 7,6 % през 2007 г. до 10,1 % през 2010 г. Състоянието на публичните финанси в Еврозоната се влоши, което предизвика съществена преоценка на рисковете за държавния дълг в някои държави-членки от Еврозоната и доведе до рискове за макроикономическата стабилност. Сега отново се наблюдава растеж, като има различия между държавите-членки, отразяващи както структурни, така и циклични различия. Кризата доведе до намаляване на макроикономическите дисбаланси, които се бяха появили преди нея. Остава да се види обаче дали това е достатъчно и трайно явление.

               (9)

               Бюджетните баланси в Еврозоната като цяло започнаха да се подобряват през 2010 г. и, въз основа на прогнозата на службите на Комисията от пролетта, при условие че политиките останат непроменени, се очаква да продължат да се подобряват през 2011 г. Въпреки това публичният дълг ще продължи да се увеличава до 2012 г. Ако не се вземат мерки в идните години, това може да застраши дългосрочната фискална устойчивост, като се има предвид комбинацията от нисък потенциален растеж и неблагоприятни демографски промени. През 2010 г. дефицитът в Еврозоната намаля до 6 % от БВП, като в същото време съотношението на дълга се увеличи до 85,1 % от БВП. Съгласно целите на програмата за стабилност от 2011 г. дефицитът в Еврозоната ще спадне до 1,3 % от БВП през 2014 г. и съотношението на дълга отново ще намалее до под 85 % от БВП през 2014 г., след като достигне своята най-висока стойност през 2012 г. Такъв курс на фискална консолидация за Еврозоната като цяло би бил съвместим със съгласуваната стратегия за изход от кризата и необходимостта от възвръщане на стабилността на публичните финанси в контекста на засилващото се възстановяване. Вероятността му за успех се повишава от факта, че се предвижда при консолидацията да се даде приоритет на намаляването на разходите спрямо нарастването на данъците. Все още обаче не е потвърдено реалното прилагане на някои от мерките. Освен това няколко държави-членки от Еврозоната наскоро въведоха нови фискални правила или обявиха засилването на съществуващите такива, но в някои държави-членки от Еврозоната може да са необходими допълнителни мерки, за да станат тези правила напълно ефективни. Предвид застаряващото население реформите на пенсионната система и на системата за социална сигурност не са достатъчни за гарантиране на обща дългосрочна фискална устойчивост.

               (10)

               Отразената в провежданите политики реакция на ЕС доведе до подобрено функциониране и стабилност на финансовата система. Предизвикателствата във финансовия сектор пред няколко държави-членки от Еврозоната включват уязвимост на банките от допълнителни загуби от техните портфейли или въвеждане на по-строги условия за пазарите за рефинансиране, продължаване на преструктурирането и рекапитализацията на банковия сектор. При стабилизирането на условията във финансовия сектор ще бъде необходимо постепенно преустановяване на подкрепата на публичния сектор за банковия сектор, като при това се вземат надлежно предвид особените обстоятелства, характерни за банковите сектори на държавите-членки. Справянето с тези предизвикателства ще спомогне за намаляване на несигурността по отношение на условните публични задължения.

               (11)

               Подобренията в продуктивността и конкурентоспособността, както и отстраняването на структурните пречки пред местното търсене от страна на частни лица са необходими за увеличаване на потенциала за растеж на Еврозоната и за да се реши проблемът с макроикономическите дисбаланси в Еврозоната. В тази връзка държавите-членки от Еврозоната оповестиха редица структурни реформи в своите национални програми за реформи. При все това все още има недостатъци при мерките, необходими за подобряване на функционирането на техните продуктови пазари и пазари на труда, по-специално относно секторите на услугите, благоприятстващата растежа фискална консолидация и системата за определяне на заплати.

               (12)

               С цел да се гарантира правилното функциониране на Икономическия и паричен съюз (ИПС) държавите-членки от Еврозоната имат особеното задължение да приемат, че техните икономически политики са предмет на обща загриженост поради възможността от разпространение на последици между държавите, които имат обща парична единица. Поради това се доказа необходимостта от по-всеобхватен и постоянен основен преглед на координацията на икономическата политика на равнището на ЕС и на равнището на Еврозоната с оглед на кризата и настоящите предизвикателства. Интегрираният годишен цикъл за наблюдение, заложен в „европейския семестър“, засилената рамка за икономическо управление, създаването на Европейския съвет за системен риск (ЕССР) и Европейските надзорни агенции, както и на Европейския механизъм за стабилност са съществени елементи, някои от които все още не са напълно приети и/или приложени. Пактът „Евро плюс“ допълнително засилва тази рамка.

               (13)

               Комисията направи оценка на програмите за стабилност и националните програми за реформи на държавите-членки на Еврозоната, като взе предвид необходимостта от засилване на общото икономическо управление на Еврозоната. Тя счита, че е необходимо стриктно придържане към бюджетните цели, заедно със засилване в някои държави-членки от Еврозоната, както и допълнителни мерки за засилване на фискалните правила и устойчивост. Следва също така да бъдат предприети допълнителни стъпки за подобряване на финансовата стабилност, благоприятстващите икономическия растеж данъчни реформи и мерки за консолидация, механизмите за определяне на заплатите, конкуренцията в секторите на услугите и изпълнението на пакта „Евро плюс“,

         ПРЕПОРЪЧВА държавите-членки, чиято парична единица е еврото, в периода 2011—2012 г. да предприемат действия за:

               1.

               Стриктно придържане към бюджетните цели, установени в техните програми за стабилност от 2011 г., както и в меморандумите за разбирателство в държавите-членки, получаващи финансова помощ от ЕС/МВФ и, където е приложимо, засилване на усилията за консолидация в съответствие със становището на Съвета. По-специално осигуряване подходящо фискално усилие с цел коригиране на прекомерните дефицити и напредък към постигането на средносрочните бюджетни цели. Използване на всички неочаквани, благоприятни във фискално отношение промени, за да ускорят корекцията. Това би следвало да доведе и до подобрение на динамиката на публичния дълг.

               2.

               Гарантиране на фискална дисциплина както на национално, така и на поднационално ниво, по-специално чрез въвеждане или засилване на достатъчно стабилни и обвързващи фискални рамки.

               3.

               Продължаване на провеждането на реформи на системите за социална сигурност, които гарантират фискална устойчивост, с отделяне на дължимо внимание на изискването за подходящ размер на пенсиите и социалните придобивки, по-специално чрез съобразяване на пенсионните системи с националната демографска ситуация.

               4.

               Подобряване на функционирането и стабилността на финансовата система, незабавно използване на резултатите от предстоящите стрес-тестове на равнището на ЕС, за да се гарантира, че банковият сектор продължава да подобрява своята устойчивост на възможни допълнителни загуби или ограничения на финансирането и че нежизнеспособните финансови институции са в състояние да се преструктурират или да излязат от пазара, без да създават ненужно напрежение на финансовите пазари.

               5.

               Продължаване на данъчните реформи, които дават приоритет на благоприятстващи растежа данъчни източници, като при това се запазват общите данъчни приходи, в частност чрез намаляване на данъчното облагане на труда, за да стане той привлекателен; при намаляване на публичните разходи — осигуряване на защита за позиции, които увеличават растежа, като разходи за научноизследователска и развойна дейност; когато е необходимо — изменение на споразуменията за определяне на заплатите и механизмите за индексация, съгласувано със социалните партньори и в съответствие с националните практики, така че да се гарантира, че заплатите растат в зависимост от продуктивността и конкурентоспособността, и равнището на заетост.

               6.

               Въвеждане на допълнителни реформи, насочени към подобряване на конкуренцията в сектора на услугите, в частност чрез премахване на неоправдани ограничения в областта на професионалните услуги, търговията на дребно и мрежовите индустрии.

               7.

               Пълно изпълнение на ангажиментите, поети по пакта „Евро плюс“, така че да се увеличат растежът, конкурентоспособността и заетостта в зоната.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.

            За Съвета

            Председател

         J. VINCENT-ROSTOWSKI