               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 325 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Дания за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Дания за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
                  2

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
                  3

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър  за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Дания не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Дания за 2016 г.
                  6
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Дания в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., както и по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 26 април 2016 г. Дания представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за конвергенция за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  7
               .

               (5)Спрямо Дания понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2016 г. правителството планира подобряване на номиналното салдо, като през 2020 г. трябва да бъде постигнат балансиран бюджет. Средносрочната бюджетна цел — дефицит в размер на 0,5%  % от БВП в структурно изражение — се предвижда да бъде постигната през 2016 г. Според програмата за конвергенция съотношението държавен дълг/БВП се очаква да достигне 35,1 % през 2020 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. Дания се очаква да се съобрази с препоръчаната фискална корекция през 2016 г. и 2017 г. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че Дания се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (6)Осигуряването на предлагане на работна ръка в контекста на застаряване на населението е предварително условие за устойчив растеж в Дания. Редица съществени реформи на пазара на труда през последните години са насочени специално към увеличаване на стимулите за работа и към подобряване на ефикасността на активните политики по заетостта. Тези реформи биха могли да допринесат за постигане на целта на Дания за заетост по стратегията „Европа 2020“ и за устойчивостта на датския социален модел. Въпреки това националната цел за социално приобщаване по стратегията „Европа 2020“, предвиждаща намаляване на броя на хората, които живеят в домакинства с много нисък интензитет на трудова активност, далеч не е постигната. Приобщаването към пазара на труда и подобряването на пригодността за заетост на групите в неравностойно положение остават предизвикателство. Това се отнася особено за хора с мигрантски произход от държави извън ЕС, включително тези, които са пребивавали по-дълго в Дания, и младите хора с ниски образователни постижения. Мерките за работна интеграция, договорени по време тристранните преговори през 2016 г, биха могли да подобрят положението на наскоро пристигналите бежанци и мигранти. Трябва обаче да бъдат предприети допълнителни мерки за по-ефективно приобщаване на други маргинализирани групи към пазара на труда.

               (7)Подобряването на растежа на производителността е от съществено значение за поддържане на относително високото равнище на социално подпомагане, предоставяно в Дания. През последните две десетилетия обаче растежът на производителността е бавен. Беше установено, че един от факторите, допринасящи за това, е продължаващата липса на конкуренция в сектора на услугите на вътрешния пазар, по-специално в търговията на дребно и в строителството. Ето защо Дания трябва да увеличи усилията си за подобряване на производителността в строителния сектор чрез премахване на пречките и чрез гарантиране на пропорционалността на разрешителните режими в случаите, в които се счита, че такива режими са необходими. Дания трябва също така да облекчи ограниченията по отношение на обектите за търговия на дребно, по-специално чрез провеждането на реформите, посочени от правителството.

               (8)След резкия спад на частните инвестиции по време на икономическата криза общото равнище на инвестициите в Дания е ниско. Това отчасти отразява ниското равнище на инвестициите в жилищното строителство след спукването на балона на пазара на недвижими имоти и неизползвания капацитет в корпоративния сектор. Стимулирането на инвестициите ще помогне на Дания да засили икономическия растеж и да увеличи производителността. Установено е наличието на пречки пред инвестициите в сектора на услугите и в научноизследователския сектор. В сектора на търговията на дребно и в строителния сектор съществуват пречки за навлизане на пазара, които от своя страна засягат конкуренцията и растежа на производителността. Биха могли да бъдат увеличени усилията по превръщането на резултатите от университетските изследвания в иновации в бизнеса.

               (9)В контекста на европейския семестър Комисията изготви цялостен анализ на икономическата политика на Дания и го публикува в доклада за страната за 2016 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Дания, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 и 2 по-долу.

               (10)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището
                  8
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Дания да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.Да спази средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и да осъществи фискална корекция от 0,25 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г.

               2.Да засили производителността и инвестициите от частния сектор чрез повишаване на конкуренцията в сектора на услугите на вътрешния пазар, по-специално чрез улесняване на навлизането на пазара в търговията на дребно и строителството. Да насърчи сътрудничеството между предприятията и университетите.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 325 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 74 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 260 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Франция за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Франция за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Франция за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Франция за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г., въз основа на предложенията на Комисията, Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки в сферата на заетостта. Взети заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно Националната програма за реформи на Франция за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Франция за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013
                  5
                Комисията представи становището си по проекта на бюджетен план на Франция за 2015 г.
                  6

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  7
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден на основание Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  8
               , в който беше посочено, че Франция е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на отговорната фискална консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Франция
                  9
               . В него бе оценен напредъкът на Франция в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за Франция включва също така резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията води до направеното от нея заключение, че във Франция са налице прекомерни макроикономически дисбаланси, които налагат решителни политически действия и специално наблюдение. По специално, в условията на нисък растеж и ниска инфлация, съчетани със слаба рентабилност на дружествата, и предвид недостатъчната политическа реакция до този момент е налице съществено нарастване на рисковете, произтичащи от влошаването на разходната и неразходната конкурентоспособност, както и от високата задлъжнялост, която продължава да се покачва, и по-специално държавният дълг. От огромно значение е да се предприемат действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за френската икономика и — предвид нейния мащаб — от отрицателен ефект върху икономическия и паричен съюз.

               (7)На 30 април 2015 г. Франция представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат взети предвид взаимовръзките между тях.

               (8)Спрямо Франция понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до края на 2017 г., в съответствие с препоръката на Съвета от 10 март 2015 г., и да постигне средносрочната цел за структурен дефицит в размер на 0,4% от БВП до края на 2018 г.
                  10
                Въпреки плановете на правителството да спази целите за номиналния дефицит, определени от Съвета, структурната корекция, планирана за 2016 г. и 2017 г. е под препоръчаното равнище. В програмата си за стабилност за 2015 г. правителството очаква съотношението на държавния дълг към БВП да достигне 97% през 2016 г. преди да спадне на 95,5% през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. При все това обаче, мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. нататък не са посочени достатъчно конкретно. Като се има предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., целта за номиналния дефицит за 2015 г. ще бъде 3,8% от БВП, с което се спазва целта за 4% от БВП. Въпреки това, очакваната за тази година структурна корекция ще е под препоръчаната от Съвета
                  11
               . Що се отнася до 2016 г., при запазване на досегашната политика, прогнозата на Комисията е, че номиналният дефицит ще достигне 3,5% от БВП, което е над препоръчаното целево равнище от 3,4% от БВП, както и че структурната корекция няма да бъде извършена. По тази причина през 2016 г. ще са необходими допълнителни структурни мерки. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че има опасност Франция да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)От решаващо значение ще бъде да се засилят прегледите на разходите и да се набележат обширни области за съкращения на разходите, така че те да могат да доведат до очакваните резултати. Франция следва да се погрижи при целите за намаляване на разходите да се взема под внимание почти нулевата инфлация. Същевременно икономиите, произтичащи от по-малките от очакваните разходи за държавния дълг в резултат на по-ниските лихвени проценти, следва да бъдат насочени към намаляване на дефицита. Наред с това, не може да се постигнат значителни краткосрочни икономии без сериозно да се забави нарастването на разходите за социално осигуряване, които през 2014 г. са представлявали 26% от БВП, т.е. почти половината от общите разходи за публичния сектор. За периода 2015—2017 г. са планирани икономии от разходите за здравеопазване в размер на 11 милиарда евро, но са необходими допълнителни усилия за ограничаване на увеличаването на разходите в тази област. Възможно е по-специално да се приложат политики за допълнително ограничаване на разходите в областта на лекарствените цени и болничните разходи. През следващите години пенсионната система може да бъде изправена пред все по-големи дефицити и предишните пенсионни реформи няма да са достатъчни за тяхното премахване. В частност, дефицитът, произтичащ от схемите за държавните служители и за работещите в дружествата, контролирани от държавата, продължава да тежи върху цялостния пенсионен дефицит. Освен това, макроикономическата ситуация оказва голямо въздействие върху устойчивостта на пенсионната система, и по-специално върху ситуацията при схемите за допълнително пенсионно осигуряване. Необходими са решителни действия, за да се възстанови финансовата стабилност на системата за допълнително пенсионно осигуряване.

               (10)Франция е предприела реформа на местната администрация, с която се цели повишаване на ефикасността на системата. Тя следва да продължи да прилага планираното намаляване на безвъзмездните средства, предоставяни от централното държавно управление, и да засили контрола върху разходите на органите за местно самоуправление като въведе таван за годишния ръст на данъчните приходи на въпросните органи, вземайки предвид съществуващите тавани за редица местни данъци. Необходими са също действия за овладяване на повишаването на административните разходи на местните власти.

               (11)Предприети са политически мерки за намаляване на разходите за труд и за подобряване на маржовете за печалба на дружествата, по-конкретно чрез отпускане на данъчния кредит за конкурентоспособност и заетост в размер на 20 милиарда евро и чрез допълнително намаляване с 10 милиарда евро на социалноосигурителните вноски за сметка на работодателите, планирано в рамките на Пакта за отговорност и солидарност. Тези две мерки представляват 1,5% от БВП и следва да допринесат за намаляване на разликата в данъчното облагане на труда между Франция и средното равнище за еврозоната. Прилагането на тези мерки следва да продължи през 2016 г., но като се има предвид високата им цена за държавния бюджет, е важно да се оцени тяхната ефективност от гледна точка на дружествата. При тази оценка следва да се обърне особено внимание на липсата на гъвкавост, отразяваща се върху пазара на труда и продуктовия пазар, и особено на тази, засягаща заплатите. Разходите за труд при минимална работна заплата остават високи в сравнение с другите държави членки. Минималната работна заплата продължава да се развива по начин, който не благоприятства конкурентоспособността и създаването на работни места. Освен това, в контекста на ниска инфлация автоматичното ѝ индексиране може да доведе до повишаване на заплатите, надхвърлящо необходимото за запазването на покупателната способност.

               (12)Франция следва да предприеме решителни действия за премахване на регулаторните прагове, съдържащи се в нормативната уредба в областта на трудовото право и счетоводството, които ограничават растежа на френските дружества, и по-специално на МСП. Като цяло, съществуват възможности за повишаване на конкуренцията в сектора на услугите, по-специално в сектора на професионалните услуги, търговията на дребно и мрежовите индустрии. Редица нормативни актове и тарифи, отнасящи се за регулираните професии, ограничават икономическата дейност. Чрез новия закон за икономическия растеж, стопанската дейност и равните икономически възможности бяха бяха предприети нови мерки за повишаване на конкуренцията сред юридическите професии и тяхното прилагане ще бъде от решаващо значение, за да се гарантира, че пречките са действително премахнати. Франция следва също така да предприеме действия за премахване на пречките в други сектори, по-специално в сектора на здравеопазването. Принципът за изчерпателно изброяване — numerus clausus — по отношение на достъпа до професиите в областта на здравеопазването все още пречи на достъпа до услугите и може да бъде преразгледан, без да се излагат на риск качеството и безопасността.

               (13)През 2014 г. съотношението между данъците и БВП беше 45,8% — едно от най-високите в ЕС. Данъчните ставки при корпоративното данъчно облагане са високи и влияят отрицателно върху инвестициите на френските дружества. Реалната данъчна ставка, заплащана от дружествата, възлиза средно на 38,3%, което е едно от най-високите нива в ЕС. В допълнение към обявеното премахване на корпоративната вноска за социалното осигуряване и намаляването на законоустановената ставка на 28% през 2020 г., Франция следва да засили усилията си в краткосрочен план с цел постигане на корпоративно облагане, благоприятстващо растежа и инвестициите. Необходими са усилия за опростяване на данъчната система чрез премахване на неефикасните данъци. Установено бе, че има над 100 данъка, които носят малко или никакви приходи, и тяхното премахване би могло да опрости процедурите за дружествата и домакинствата.

               (14)През 2014 г. равнището на безработицата във Франция остана високо, а дългосрочната безработица се задълбочи, което е отражение на слабия икономически растеж. Общото равнище на безработицата беше 10,2%, в сравнение с 10,3% през 2013 г. и 7,5% през 2008 г., като тя засяга особено силно младите хора, по-възрастните работници и нискоквалифицираните работници. Франция е засегната от сегментация на пазара на труда, която се характеризира с все по-голям брой временни трудови договори при назначаване на нови работници и служители. Целенасочените усилия за намаляване на степента на сегментиране, по-специално чрез по-високи социалноосигурителни вноски за много краткосрочните договори, не са успели да променят тази тенденция. Преразглеждането на нормативната уредба за трудовите договори би могло да спомогне за намаляване на сегментацията. Наскоро проведените реформи са създали само ограничени възможности за работодателите да се отклоняват от браншовите споразумения. Това ограничава способността на предприятията да адаптират работната сила според нуждите си. На отраслите и предприятията следва да се предостави възможност да определят гъвкаво, за всеки отделен случай и след преговори със социалните партньори, дали работното време следва да се отклони от законоустановените 35 часа седмично. Законът, с който бяха създадени т.нар. accords de maintien de l’emploi, не доведе до очакваните резултати. Много малко дружества са се възползвали от новите разпоредби, позволяващи постигане на споразумения в рамките на предприятието с цел да се повиши гъвкавостта на условията на труд. Тази схема следва да бъде преразгледана, за да се предоставят повече възможности на дружествата да адаптират заплащането и работното време спрямо икономическото си положение.

               (15)Продължителното влошаване на ситуацията на пазара на труда се е отразило върху системата за обезщетения при безработица, поставяйки под въпрос устойчивостта на модела. Новото споразумение относно системата за обезщетения при безработица, което е в сила от 1 юли 2014 г., е недостатъчно за намаляване на дефицита. Различните мерки, които бяха въведени, доведоха до икономии в размер на 0,3 милиарда евро през 2014 г. Очаква се те да намалят дефицита с още 0,8 милиарда евро през 2015 г., с което той ще спадне от 5,2 милиарда евро на 4,4 милиарда евро, а това ще доведе до допълнително нарастване на дълга на системата до 25,9 милиарда евро. Необходими са структурни мерки, за да се гарантира жизнеспособността на системата. Следва да се преразгледат по-специално условията за допустимост, структурата за постепенно намаляване на обезщетенията и коефициентите за заместване на работниците с най-високи възнаграждения.

               (16)В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Франция и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и Националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Франция през предишните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика във Франция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз, което да се осъществи чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1— 6 по-долу.

               (17)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Франция, като становището
                  12
                му е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (18)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

               (19)В контекста на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото. Франция следва да гарантира също и пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

               ПРЕПОРЪЧВА на Франция да предприеме следните действия през 2015 и 2016 г.:

               1.Да гарантира предприемането на ефективни действия съгласно процедурата при прекомерен дефицит, както и извършването на трайна корекция на прекомерния дефицит до 2017 г., посредством подобряване на бюджетната стратегия, като се вземат необходимите мерки за всички години и като се използват всички извънредни приходи за намаляване на дефицита. Да посочи съкращенията на разходите, предвидени за тези години, и да предостави независима оценка на въздействието на ключовите мерки.

               2.Да засили усилията за осигуряване на ефективността на прегледите на разходите и да определи възможностите за икономии във всички подсектори на държавното управление, включително социалното осигуряване и местното самоуправление. Да предприеме мерки за ограничаване на увеличаването на административните разходи на местните власти. Да предприеме допълнителни мерки до март 2016 г. за привеждане на пенсионната система в равновесие, по-специално като гарантира, че финансовото положение на системите за допълнително пенсионно осигуряване е устойчиво в дългосрочен план.

               3.Да гарантира поддържане на намалените разходи за труд, дължащи се на данъчния кредит за конкурентоспособността и заетостта и на пакта за отговорност и солидарност, по-специално посредством прилагането им през 2016 г. съгласно предвиденото. Да изготви оценка за ефективността на тези схеми в контекста на липса на гъвкавост на пазара на труда и на стоковия пазар. След консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, да проведе реформа в системата за определяне на заплатите, за да се гарантира, че те се променят в съответствие с производителността. Да гарантира, че промените в размера на минималната заплата съответстват на целите за насърчаване на заетостта и конкурентоспособността.

               4.До края на 2015 г. да намали регулаторните препятствия пред растежа на дружествата, по-специално чрез преглед на критериите, основани на тяхната големина, в нормативните актове, за да се избегнат праговите ефекти. Да премахне ограниченията за достъпа до регулираните професии и тяхното упражняване, извън юридическите професии, и по-специално по отношение на професиите в областта на здравеопазването — считано от 2015 г.

               5.Да опрости и подобри ефикасността на данъчната система, по-специално чрез премахване на неефикасните данъчни разходи. С цел насърчаване на инвестициите, да предприеме действия за намаляване на данъците върху производството и на законоустановената ставка на корпоративния подоходен данък, като същевременно разшири данъчната основа по отношение на потреблението. Да вземе мерки, считано от 2015 г., за премахване на неефикасните данъци, носещи малко или никакви приходи.

               6.Да извърши реформа на трудовото законодателство, за да създаде повече стимули за работодателите да наемат работна ръка на безсрочни договори. Да улесни въвеждането, на равнище дружество и на браншово равнище, на дерогации от общите разпоредби, по-специално по отношение на работното време. Да измени до края на 2015 г. закона за създаване на accords de maintien de l’emploi с цел да се увеличи ползването на предоставяните от него възможности от страна на дружествата. Да предприеме действия за реформиране на системата за обезщетения при безработица, за да се възстанови нейната бюджетна устойчивост и да се създадат повече стимули за завръщане на работа.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 260.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8805 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 29 final.

                     (10)
                  Правителството е ревизирало средносрочната си цел, определяйки структурен дефицит от 0,4% от БВП, докато при предишната програма за стабилност той беше 0,25% от БВП. Тази цел се предвижда да бъде постигната една година по-късно от предвиденото в миналогодишната програма за стабилност.

                     (11)
                  Оценката на ефективните действия, предприети съгласно процедурата при прекомерен дефицит, ще бъде извършена след 10 юни 2015 г.

                     (12)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 335 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Литва за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Литва за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 7/5 на Съвета от 2 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа, бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Литва не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета за икономическата политика на еврозоната
                  6
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Литва следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки.

               (2)Докладът за Литва
                  7
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В доклада се оценява напредъка на Литва при изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети на 14 юли 2015 г. и нейния напредък по отношение на националните цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 29 април 2015 г. Литва представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Специфичните за всяка държава препоръки бяха взети предвид при планирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да изиска от дадена държава членка да преразгледа и предложи изменения на своето споразумение за партньорство и съответните програми. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще се възползва от тази разпоредба в насоките относно прилагането на мерките, които обвързват ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (5)В своята програма за стабилност за 2016 г. Литва поиска временно отклонение от 0,6 % от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната цел през 2017 г., за да се вземат предвид основните стуктурни реформи с положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. При все това, в очакване на окончателно споразумение остава несигурността относно набора от мерки на реформата, както и тяхното прилагане. Следователно, въпреки че Литва притежава достатъчно фискално пространство, за да се възползва от временно отклонение, тя изглежда не отговаря на критериите за допустимост, свързани с прилагането на реформата, за да се възползва от клаузата за структурната реформа. Освен това, понастоящем не е възможно да се оцени реалистичността на прогнозираното от правителството въздействие на реформата. Следователно въздействието на тези реформи все още не е  отразено в изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2017 г.

               (6)Спрямо Литва понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2016 г. праителството планира подобрение в номиналното салдо от дефицит в размер 0,8 % от БВП през 2016 г. до излишък от 0,9 % от БВП през 2019 г. Очаква се структурният баланс да се влоши временно през 2016 г., преди да достигне средносрочната бюджетна цел — дефицит от 1 % от БВП в структурно изражение — до 2017 г. и да остане над тази стойност след това. Планът за корекции включва системната пенсионна реформа през 2016 г., но не отразява планираната структурна реформа през 2017 г. Съгласно програмата за стабилност съотношението на държавния дълг към БВП се очаква да спадне от 39,9 % от БВП през 2016 г. до 35,7 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен. Мерките, необходими за постигане на планираните нива на дефицита от 2018 г. нататък, все още не са достатъчно конкретизирани. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. се предвижда структурното салдо да бъде в размер от -1,2 % от БВП през 2016 г., което може да се счита за приближаване към средносрочната бюджетна цел, и от -0,8 % от БВП през 2017 г., като се надхвърли средносрочната бюджетна цел. Въз основа на оценка на програмата за стабилност и като се вземе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., се очаква Литва да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (7)Спадът на населението в трудоспособна възраст като последица от застаряването, слабите резултати в здравеопазването и значителната нетна емиграция може да навредят на потенциала за растеж на Литва и в крайна сметка на нейния бъдещ път за сближаване, като същевременно изложат на риск устойчивостта на пенсионните системи и системите за дългосрочни грижи. До 2030 г. се предполага кумулативна загуба на 35 % от населението в трудоспособна възраст. Ако тази тенденция не се обърне, това ще застраши наличието на подходящи трудови ресурси, устойчивостта на дългосрочния икономически растеж и системите за социална сигурност, по-специално на пенсионната система.

               (8)Продължаващите демографски тенденции подчертават необходимостта от всеобхватна пенсионна реформа в Литва, която да реши проблема със  средносрочната устойчивост и рискове за адекватността на настоящата пенсионна система. Равнището на бедност сред възрастните хора в Литва е сред най-високите в ЕС. Въпреки това понастоящем не съществува механизъм за индексиране на пенсиите, предоставяни от публичноправни субекти, и разходите за пенсии за социално осигуряване са сравнително ниски. Правителството все още не е приело плановете за въвеждане на механизъм за индексиране, не е обвързвало пенсионната възраст с очакваната продължителност на живота след 2026 г. и не е подобрило начина, по който се финансират основната част от пенсиите за социално осигуряване.

               (9)В Литва резултатите в здравеопазването са сред най-слабите в Европейския съюз. По-специално, смъртността на населението на възраст от 20 до 64 години е най-високата в ЕС, което има важно въздействие както върху наличния потенциал на работната сила, така и върху производителността на труда. Слабости в системата на здравеопазването включват твърде голямата зависимост от болнично лечение и ниски разходи за превенция и за обществено здраве. Съществува нужда от преодоляване на негативните демографски тенденции.

               (10)Важно е Литва да засили инвестициите в човешки капитал, за да противодейства на някои отрицателни последици от нейното намаляващо население в трудоспособна възраст и да подкрепи прехода на Литва към икономика с по-висока добавена стойност. Въпреки че се е увеличило образователното равнище, делът на учениците, които имат недостатъчни основни умения, е висок. Следва да продължат усилията да се осигури високо качество на преподаването, което е от решаващо значение за справяне с ниските резултати и недостатъците в образованието. Освен това съществуват слабости в качеството на преподаване във висшето образование и способността му за насърчаване на иновациите. Постоянно ниската степен на участие в обучението за възрастни подкопава усилията за подобряване на качеството на човешкия капитал и увеличаване на производителността. Има признаци за възникването на недостиг на умения в някои сектори на икономиката. Очаква се този недостиг на умения да се задълбочи в бъдеще. Силният растеж на заплатите и забавянето на растежа на производителността могат да доведат до отслабване на разходната конкурентоспособност. Ето защо е важно да се подобри съответствието с пазара на труда на образованието, да се рационализира структурата и финансирането на образователната система, да се развива ученето през целия живот и да се подобри насочеността и ефективността на активните политики на пазара на труда. Литва е предприела стъпки за подобряване на активните мерки на пазара на труда и другите услуги за подпомагане на търсещите работа лица, но все още има потенциал да подобри насочването на конкретни групи, по-специално твърде дългосрочно безработните лица  и тези, които нямат необходимите умения. Разходите за ефективни мерки на политиката на пазара на труда продължават да бъде ограничени и мрежите за социална сигурност в Литва са слаби. Около 27 % от населението на Литва е изложено на риск от бедност или социално изключване, а неравенството в доходите е сред най-високите в ЕС. Литовското правителство планира да подобри обхвата и размера на обезщетенията за безработица и социалното подпомагане, но съответните закони все още не са приети.

               (11)В Парламента се обсъжда цялостно преразглеждане на Кодекса на труда и социалния модел. Намерението е да се увеличи гъвкавостта на отношенията на пазара на труда и да се предостави повече сигурност, но съответното законодателство все още предстои да бъде прието. От значение са участието на социалните партньори в прилагането на реформата и провеждането на по-интензивен социален диалог.

               (12)Инвестициите се възстановяват бавно от началото на икономическата криза и ще бъдат подкрепени от европейските структурни и инвестиционни фондове през следващите години. Независимо от това, приемането и внедряването на нови технологии не се разпространява в икономиката и нивото на иновациите е ниско, което пречи на растежа на производителността. Частните инвестиции в научни изследвания и иновации също са малки, вероятно поради недостатъчните стимули за бизнес изследванията и иновациите и за сътрудничество между публичния и частния сектор. Укрепването на частните инвестиции би могло да смекчи рисковете, свързани със зависимостта на публични инвестиции на Литва в научни изследвания и иновации от структурните и инвестиционните фондове на ЕС. Системата за висше образование показва слабости относно резултатите по отношение на качеството и иновациите, като е с ограничени равнища на сътрудничество с чуждестранни университети и научноизследователски центрове. Системата за научни изследвания и иновации е фрагментирана и се характеризира с припокриване и дублиране. Това пречи на Литва да достигне критична маса от капацитет за научни изследвания и развойна дейност, необходим за увеличаване на иновационните познания. Стимулите за иновации и сътрудничество между академичните среди и бизнеса трябва да бъдат увеличени, наред с другото, чрез развитието и инвестирането в човешки капитал, което би могло да увеличи нивото на трансфера на технологии към реалната икономика. Подобряване на ограничения капацитет на литовските фирми да поема външни знания и да го прилага за търговски цели би подобрила резултатите по отношение на иновациите.

               (13)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Литва и го публикува в доклада за държавата от 2016 г. Тя оцени също програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Литва, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Литва, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез осигуряване на принос на равнище ЕС за бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 3 по-долу.

               (14)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му
                  9
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Литва да предприеме следните действия през периода 2016—2017 г.:

               1.Да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2016 г. е ограничено до допуснатото отклонение, свързано с цялостната пенсионна реформа през 2016 и 2017 г. Да намали данъчната тежест върху лицата с ниски трудови доходи, като данъчната тежест се премести към други източници, които са по-малко нарушаващи растежа, и да подобри данъчната дисциплина, особено в областта на ДДС.

               2.Да увеличи инвестициите в човешки капитал и да преодолее недостига на умения чрез подобряване на съответствието на образованието към пазара на труда, повишаване на качеството на обучение и стремеж към повече активни политики в областта на пазара на труда и ученето за възрастни. Да засили ролята на механизмите за социален диалог. Да подобри резултатите в здравеопазването чрез укрепване на извънболничните грижи, превенцията на заболявания и чрез насърчаване на здравословен начин на живот. Да подобри обхвата и адекватността на обезщетенията за безработица и социалните помощи.

               3.Да предприеме мерки за повишаване на производителността и подобряване на приемането и внедряването на нови технологии в икономиката. Да подобри координацията на политиките за иновации и да насърчи частните инвестиции, inter alia чрез разработването на алтернативни начини за финансиране.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 335 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 83 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 fina.

                     (9)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 523 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Словения за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Словения за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Словения е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март 2016 г
                  7
               .

               (2)Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тесните взаимовръзки между икономиките в икономическия и паричен съюз, Словения следва да гарантира цялостното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, отразена в препоръки от 1 до 3 по-долу.

               (3)Докладът за Словения за 2017 г.
                  8
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Словения в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на Словения по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включваше също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултатите също бяха публикувани на 22 февруари 2017 г
                  9
               . Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Словения са налице макроикономически дисбаланси. По-конкретно, слабостите в банковия сектор, корпоративният дълг и фискалните рискове водят до уязвимост. Дисбалансите се коригират постепенно предвид възобновения растеж. Корпоративният сектор претърпя значително намаляване на дълга, а частните инвестиции бяха възобновени, включително под формата на преки чуждестранни инвестиции, въпреки че входящите преки чуждестранни инвестиции остават ниски в сравнение със сходните държави членки в региона. Публичният дълг достигна своя връх през 2015 г. и през идните години се очаква низходяща корекция. Напредъкът на преструктурирането на банковия сектор съвпадна с бързия спад на дела на необслужваните кредити, който се очаква да продължи да спада. Правителството взе необходимите мерки за консолидиране и преструктуриране на банковия сектор, както и за подобряване на управлението на държавните предприятия. Необходими са обаче допълнителни мерки на политиката за справяне с корпоративния дълг и оставащите слабости във финансовия сектор, за да се гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, както и за подобряване на бизнес средата.

               (4)На 28 април 2017 г. Словения представи своята програма за стабилност за 2017 г., а на 3 май 2017 г. тя представи своята национална програма за реформи за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид във връзка с програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове), обхващащи периода 2014 — 2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо ЕСИ фондовете
                  10
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми по ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки по отношение на прилагането на тези правила
                  11
               .

               (6)Понастоящем спрямо Словения се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството очаква, че номиналният дефицит ще се подобри до 0,8 % от БВП през 2017 г., след което ще достигне излишък от 0,4 % от БВП през 2020 г. Средносрочната бюджетна цел — балансиран бюджет в структурно изражение, което не отговаря на изискванията на Пакта за стабилност и растеж — е планирана да бъде постигната до 2020 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо
                  12
                обаче средносрочната бюджетна цел не би била постигната до края на програмния период. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне до 77,0 % от БВП през 2017 г. и да продължи да намалява до 67,5 % от БВП през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. В същото време необходимите мерки в помощ на планираните цели от 2017 г. нататък все още не са достатъчно конкретни.

               (7)В програмата за стабилност за 2017 г. се посочва, че въздействието на извънредния приток на бежанци върху бюджета е значително през 2016 г. и 2017 г. и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи за извънредния приток на бежанци през 2016 г. възлизат на 0,07 % от БВП. Този размер остава непроменен в сравнение с проекта на бюджетен план за 2017 г., който потвърди предвижданията на програмата за стабилност за 2016 г. За 2017 г. в програмата за стабилност е включено искане за 0,07 % от БВП, като Комисията ще има предвид допълнителното въздействие в размер на 0,01 % от БВП. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват посрещането на тези допълнителни разходи, доколкото притокът на бежанци и мерките във връзка със сигурността са свързани с необичайни събития, отражението им върху публичните финанси на Словения е значително и устойчивостта не би била засегната, ако се разреши временно отклоняване от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2016 г. бе намален, за да се вземат под внимание тези разходи. Що се отнася до 2017 г., през пролетта на 2018 г. ще бъде направена окончателната оценка, включително относно допустимите суми, въз основа на наблюдаваните данни, предоставени от словенските органи.

               (8)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Словения да постигне годишна фискална корекция от поне 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. има риск от известно отклонение от това изискване през 2017 г.

               (9)През 2018 г., в оглед на фискалното си положение и особено на равнището на дълга, се очаква Словения да осъществи допълнителни корекции към постигане на подходящата средносрочна бюджетна цел. Според общоприетата таблица за корекциите съгласно Пакта за стабилност и растеж, тези корекции налагат изискването номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  13
                да не превишава 0,6 %. Това би съответствало на структурна корекция от 1 % от БВП. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2018 г. Словения се очаква да се съобрази с правилото за дълга през 2017 г. и 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Словения трябва да бъде готова да предприеме допълнителни мерки през 2017 г. и че ще са необходими допълнителни мерки през 2018 г., за да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Както е предвидено обаче в Регламент (ЕО) № 1466/97, оценката на бюджетните планове и бюджетните резултати следва да взема под внимание бюджетния баланс на държавите членки предвид условията на икономическия цикъл. Както се припомня в съобщението на Комисията, придружаващо тези специфични за отделните държави препоръки, при оценката на проекта на бюджетния план за 2018 г. и при последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да се вземе предвид целта за постигане на фискална позиция, допринасяща за засилването на процеса на възстановяване и за гарантиране устойчивостта на публичните финанси на Словения. В този контекст Комисията възнамерява да използва приложимата свобода на преценка с оглед на ситуацията на икономическия цикъл в Словения. Освен това е налице значителна несигурност относно цикличната позиция в конкретния случай на Словения поради особено голямото свиване на икономиката през периода 2008—2013 г. и големите структурни реформи и реформи във финансовия сектор, които се осъществяват в момента.

               (10)Със Закона за фискалните правила, приет през юли 2015 г., бе въведена средносрочна бюджетна рамка за сектор „Държавно управление“. За да се осигури функционирането му, са необходими някои изменения на Закона за публичните финанси. Правителството пое отначало ангажимент за това преразгледаният Закон за публичните финанси да се приеме в рамките на шест месеца след приемането на Закона за фискалните правила. Този срок обаче беше отлаган неколкократно, а преразгледаният закон все още не бе предаден на Парламента за обсъждане. Преразгледаният Закон за публичните финанси представлява едно от правните средства, с които се транспонира в националното законодателство Директива 2011/85 на ЕС относно изискванията за националните бюджетни рамки, което държавите членки бяха задължени да извършат до края на 2013 г. Членовете на фискалния съвет бяха назначени на 21 март 2017 г.

               (11)Големият публичен дълг в размер на 79,7 % от БВП през 2016 г. представлява източник на уязвимост за публичните финанси на Словения. Населението на страната застарява по-бързо от това на повечето държави членки. Словения е изправена пред сериозни рискове по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, а от всички държави — членки на ЕС, при нея се отчита най-високият показател за дългосрочна липса на устойчивост, произтичащ от прогнозираното увеличение на публичните разходи, свързани с пенсиите, здравеопазването и дългосрочните грижи.

               (12)Правителството представи предложения за реформа на здравеопазването. Проектът на закон за здравеопазването и здравното осигуряване, което е основна част на реформата, бе представен за обществена консултация през февруари 2017 г. и е предвиден за внасяне в Народното събрание през лятото на 2017 г. Спазването на предвидения график е важно и би трябвало да позволи законът да влезе в сила още през 2017 г. През декември 2016 г. бяха представени предложенията за поправки на Закона за здравните услуги и Закона за правата на пациентите и беше приет новият Закон за аптеките. Оставащите предизвикателства са свързани с управлението и резултатите от дейността на болниците, първичната помощ, която упражнява контрол на достъпа до болнични грижи, болничните платежни системи, оценките на здравните технологии и информационните системи. Освен това ползите от централизираното възлагане на обществени поръчки за медицински продукти и услуги остават до голяма степен неоползотворени, а се подготвя нова централизация на обществените поръчки за лекарства, която би могла да спомогне за това обществени поръчки да станат по-прозрачни и ефективни по отношение на разходите. Постигането на напредък в реформата на дългосрочни грижи е също и значително предизвикателство. Към този момент в Словения не съществува интегрирана система за дългосрочни грижи. Подготвя се пилотен проект за определяне на нуждите от дългосрочни грижи.

               (13)Бялата книга за пенсиите беше одобрен от правителството през април 2016 г. и с нея бе стартирана обществена консултация относно бъдещето на пенсионната система. Все още липсват обаче конкретни законодателни предложения. Предизвикателства за бъдещето са да се осигури дългосрочна устойчивост и адекватност на пенсионната система чрез адаптиране на законоустановената пенсионна възраст към нарастването на средната продължителност на живота и насърчаването на по-късното пенсиониране, да се увеличи обхватът на допълнителните пенсионни схеми, да се обхванат по подходящ начин различните пътища за професионално развитие и да се намалят рисковете от бедност сред хората в напреднала възраст.

               (14)Пазарът на труда и социалните тенденции продължиха да се подобряват. Създаването на работни места се ускори и безработицата намалява. Процентът на хората, изложени на риск от бедност и социално изключване, намаля, но остава на равнище над средното за ЕС за възрастните хора. Подобрението на пазара на труда предлага възможност за осигуряване на заетост за по-възрастните работници, но тяхното равнище на заетост остава ниско. Пенсионирането чрез системата за осигуряване срещу безработица става все по-често през последните години. Дълготрайната безработица остава над равнищата от периода преди кризата и обхваща повече от половината от всички безработни. Повече от 40 % от всички дълготрайно безработни са над 50-годишна възраст и почти половината от тях са без работа в продължение на две или повече години. Със социалните партньори бяха изготвени и обсъждани анализ и план за действие, които има за цел да се увеличи равнището на заетост на по-възрастните работници. Навременното изпълнение на плана за действие може да допринесе за подобряване на активизирането на по-възрастните работници. Равнището на заетост на нискоквалифицираните работници продължава да бъде ниско и е значително под равнището отпреди кризата и под средната стойност за ЕС. Планът за изпълнение на активната политика по заетостта, приет през януари 2016 г., продължава текущия подход, а разходите в тази област все още са на ниско равнище. По-възрастните и нискоквалифицираните работници продължават да бъдат слабо представени при мерките за активна политика по заетостта. Сегментирането на пазара на труда продължава да е предизвикателство въпреки реформата през 2013 г.

               (15)Въпреки че равнището на необслужваните кредити все още е високо, то стабилно спада. Националната банка на Словения изпълни редица мерки, които предоставят на банките стимули за намаляване на необслужваните им кредити по устойчив начин. Натискът, оказван от стремежа към намаляване на дълга, започна да спада, но потокът от кредити за предприятията да продължава да се свива. Напредъкът в намаляването на дълга е неравномерен при отделните предприятия. Консолидирането и преструктурирането на банковия сектор напредват с обединяването на три банки през 2016 г. Приватизацията на Nova Ljubljanska Banka е планирана до декември 2017 г. Преразглеждането на законодателната рамка допълнително засили капацитета за корпоративно преструктуриране на Дружеството за управление на банкови активи. Необслужваните кредити остават на високо равнище сред МСП. За да се отстрани проблема, с помощта на Световната банка бе изготвен систематичен подход за преструктуриране на необслужваните кредити на МСП. Освен това правителството прие проектозакон за създаване на централен кредитен регистър, за да се даде възможност за по-ефективно управление на риска и намаляване на риска от задлъжняване.

               (16)Достъпът до алтернативни източници за финансиране на кредитоспособните предприятия е много ограничен. Предимно Словенският фонд за предприятията и Slovenska izvozna in razvojna banka (банка SID) въведоха нови дългови инструменти за МСП, включително мерки, като микрокредити. Една схема за предстартово финансиране бе осъществена през 2016 г. от Словенския фонд за предприятията с малко под 50 МСП — бенефициери. Други алтернативни инструменти за финансиране, включително фондове за рисков капитал и собствен капитал с използване на европейските структурни и инвестиционни фондове, могат да бъдат важен източник на допълнително финансиране, но остават до голяма степен неизползвани.

               (17)Изпълнението на стратегията за развитието на публичната администрация за периода 2015 — 2020 г. е в ход и е постигнат известен напредък. Бяха обаче забавени някои конкретни мерки, като например приемането на Закона за публичната служба. Очаква се правителствената програма за намаляване на административната тежест да е създал общо икономии в размер на 365 милиона евро между 2009 г. и 2015 г. и са постигнати почти 60 % от 318 мерки за намаляване на административната тежест. Частните инвестиции обаче продължава да бъде възпрепятствани от сложните и дълги административни процедури, особено в строителството и териториалното устройство. Ефективността и качеството на съдебната система бяха подобрени, но при търговските дела все още отнема много време насрочването на първото изслушване и жалбите не могат да бъдат подавани с електронни средства. Въпреки приемането на някои ключови антикорупционни реформи, като програмата за нулева толерантност към корупцията, възприемането на корупцията остава отрицателно и изглежда влияе на бизнес решенията. След като модернизирането на регламентирането на професиите отначало отбеляза напредък, реформите бяха забавени. Премахването на ограничителните бариери във връзка с регламентирането на професиите може да подкрепи конкуренцията на тези пазари.

               (18)Държавното участие в икономиката продължава да е високо въпреки приватизационната програма, стартирана през 2013 г. Държавата е най-големият работодател, управител на активи и държател на корпоративен дълг в Словения. В съчетание със слабото корпоративно управление, големият дял на държавната собственост имаше значителни фискални и икономически последици. Те се оценяват на 13 милиарда евро или около една трета от БВП през периода 2007 — 2014 г., главно поради мерките за стабилизиране на финансовия сектор и нереализираните печалби на държавните предприятия в сравнение със съответните частни предприятия. Резултатите на държавните предприятия започнаха да се подобряват, подкрепени от нова система за корпоративно управление, но продължават да съществуват рискове. До края на 2015 г. бяха постигнати резултати на по-добра рентабилност на предприятията под управлението на словенския държавен холдинг, макар и под междинната цел, заложена в стратегията на управление. През януари 2017 г. правителството одобри план за управление на активите за 2017 г., съдържащ количествено определяне на показатели за всяко отделно държавно предприятие и актуализиращ списък на активи за продажба. Същевременно все още не е прието преразглеждането на стратегията за управлението на активите, одобрено за първи път от националния парламент през 2015 г., като правителството отложи решението си за втората половина на 2017 г. Въпреки че в края на февруари 2017 г. бе назначен нов председател на управителния съвет, пълният надзорен съвет все още не установен.

               (19)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словения и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Тя оцени също програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Словения, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Словения, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (20)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му
                  14
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (21)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 3 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Словения да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Да провежда своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, което води до значителна структурна корекция за 2018 г. При предприемане на действия на политиката трябва да се обърне внимание на постигането на фискална позиция, допринасяща за укрепването на текущото възстановяване и за гарантиране на устойчивостта на публичните финанси на Словения. Да приеме и изпълнени предложената реформа на системата на здравеопазване и да приеме планираната реформа на дългосрочните грижи, като увеличи ефективността на разходите, достъпността и качеството на грижите. Да използва изцяло потенциала на централизираните процедури за възлагане на обществени поръчки в сектора на здравеопазването. Да приеме необходимите мерки за осигуряване на дългосрочната устойчивост и адекватност на пенсионната система.

               2.Да увеличи усилията за подобряване на пригодността за заетост на нискоквалифицираните и по-възрастните работници, по-специално посредством целенасочено учене през целия живот и мерки за активизиране.

               3.Да подобри условията на финансиране, включително чрез улесняване на трайното преструктуриране на необслужваните кредити и на достъпа до алтернативни източници на финансиране. Да следи за пълното прилагане на стратегията на дружеството за управление на банкови активи. Да намали административната тежест за предприятията, произтичаща от правилата относно териториалното устройство и разрешителните за строителство, и да осигури добро управление на държавните предприятия.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 523 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 и P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM (2016) 725 final.

                     (6)
                  COM (2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01

                     (8)
                  Работен документ на службите на Комисията SWD (2017) 89 final.

                     (9)
                  COM (2017) 90 final.

                     (10)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (11)

                        COM (2014) 494 final.

                     (12)
                  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

                     (13)
                  Нетните държавни разходи се състоят от общите държавни разходи без лихвените разходи, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Брутото образуване на основен капитал, финансирано от държавата, се разсрочва през 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвиденото от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

                     (14)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 331 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Хърватия за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Хърватия за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Хърватия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Хърватия за 2016 г.
                  7
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Хърватия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 14 юли 2015 г., и напредъкът на Хърватия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед
                  8
               . Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Хърватия са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално, от основно значение е да се преодолее уязвимостта, свързана с високия публичен, корпоративен и външен дълг в контекста на високото равнище на безработица. Допълнителните слабости, за които са необходими конкретни политически действия, се отнасят до фискалното управление, управлението на държавните предприятия, ефективността на публичната администрация и преструктурирането на необслужваните кредити.

               (3)На 28 април 2016 г. Хърватия представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за конвергенция за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат взети предвид взаимовръзките между тях. Националната програма за реформи представя доста амбициозен план за реформи, които, ако бъдат осъществени в пълна степен в предвидените срокове, ще допринесат за преодоляването на макроикономическите дисбаланси на страната. В програмата са очертани подходящи мерки за подобряване на управлението на публичните финанси, на сектора на здравеопазването и на бизнес средата; поема се ангажимент за амбициозни реформи в публичната администрация, пенсионната система, социалната закрила и подобряване на управлението на държавните предприятия. Въз основа на оценката на политическите ангажименти на Хърватия, на този етап не е необходимо ускоряване на процедурата при макроикономически дисбаланси.

               (4)Съответните специфични за всяка страна препоръки са взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  9
               .

               (5)Спрямо Хърватия понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата си за конвергенция за 2016 г. правителството очаква, че номиналният дефицит ще бъде под 3 % от БВП — 2,6% от БВП през 2016 г. и че ще продължи да пада още, достигайки 1,0 % от БВП до 2019 г. Освен това правителството очаква да постигне средносрочната бюджетна цел — дефицит от 1,75 % от БВП в структурно изражение — през целия период на програмата. Съотношението дълг/БВП е достигнало най-високата си стойност от 86,7 % през 2015 г., но според програмата за конвергенция се очаква да спадне постепенно до 80,0 % през 2019 г. От формална гледна точка прогнозите за съотношението дълг/БВП в програмата съответстват на референтния показател за съкращаване на дълга. Въпреки че макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен в реално изражение, номиналният растеж на БВП е по-висок от заложения в прогнозата на Комисията, особено за 2016 г. Ето защо предвиденото намаление на съотношението дълг/БВП зависи от благоприятните прогнози за номиналния растеж; освен това в намаляването на дълга са отчетени значителни корекции наличности-потоци от продажбата на финансови активи, които не са посочени достатъчно конкретно. Също така необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2017 г. нататък са най-вече неуточнени. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. бюджетният дефицит се очаква да достигне 2,7 % от БВП през 2016 г. в съответствие с целта за номиналния дефицит, включена в препоръката на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от ДФЕС. Препоръчаната фискална корекция в рамките на процедурата при прекомерен дефицит се очаква да бъде реализирана. От друга страна, според прогнозата на Комисията бъдещият референтен показател за съкращаване на дълга няма да бъде постигнат. Макар че структурната корекция от 0,2 % от БВП през 2017 г. ще бъде достатъчна за постигане на средносрочната бюджетна цел, за да се гарантира съответствие с референтния показател за съкращаване на дълга, ще е необходима по-висока структурна корекция. По-конкретно, с оглед на високия дълг и текущите циклични условия в Хърватия ще бъде подходяща корекция от над 0,5 % от референтния показател за БВП. Понастоящем структурното салдо се очаква да се влоши с 0,2 % от БВП през 2017 г. Въз основа на оценката си на програмата за конвергенция и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът смята, че съществува риск Хърватия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Поради тази причина ще са необходими допълнителни мерки за гарантиране на съответствие през 2017 г.

               (6)Бюджетното планиране на Хърватия продължава да страда от съществени слабости въпреки някои подобрения, въведени през 2015 г. с изменението на Закона за бюджета. Връзките между многогодишната бюджетна рамка и годишните бюджети остават слаби и няма ясни правила за измененията на бюджетните планове през финансовата година. Стратегическото планиране на отделните бюджетни позиции не подлежи на систематичен контрол и не подкрепя в достатъчна степен приоритетите на политиката да бъдат съгласувани със средносрочните бюджетни цели. В бюджетната процедура се обръща слабо внимание на значителните извънбюджетни операции и на счетоводните корекции, оказващи въздействие върху бюджетния дефицит и дълга. Числовите фискални правила са в процес на преразглеждане. Едно от главните предизвикателства е те да станат по-оперативни и по-добре съгласувани с Пакта за стабилност и растеж. Необходими са също усилия за подобряване на статистическата основа на бюджетното планиране.

               (7)Комисията по фискалната политика, която отговаря за мониторинга на спазването на фискалните правила на национално равнище, е тясно свързана с националните данъчни органи и няма достатъчно персонал. При тези условия нейната политическа и функционална независимост не е гарантирана. Преразглеждането на институционалната структура и на мандата на Комисията по фискалната политика е обявено за третото тримесечие на 2016 г.

               (8)Хърватия е започнала реформа на системата на местните такси, която е представена като част от по-широката реформа на данъчното облагане върху недвижимото имущество. Общите приходи от постоянните данъци върху недвижимото имущество и общинските такси имат относително нисък дял от БВП.

               (9)Ключови предизвикателства са високото равнище на просрочените данъчни задължения, измамите с ДДС и сивата икономика. Вземат се мерки за подобряване на спазването на данъчното законодателство, включително разработването на система за управление на риска в областта на съответствието. При все това има все още ограничена информация относно ефективността на предприетите мерки.

               (10)Размерът на държавния дълг е висок и продължава да нараства, което прави належащо да се възприеме ориентиран към бъдещето проактивен подход към управлението на публичния дълг. Планира се скоро да се приеме стратегия за управление на дълга за периода 2016—2018 г. В Хърватия обаче все още липсва по-цялостен подход към управлението на дълга, включващ, inter alia, годишни преразглеждания, които отчитат промените на пазара, подходяща стратегия за управление на риска, както и засилване на функцията за изпълнение на свързаните с това задачи.

               (11)Голяма част от населението в трудоспособна възраст не участва в пазара на труда. Една от основните причини за това е ранното пенсиониране — и при мъжете на възраст между 25 и 54 години. Ранното пенсиониране е възможно цели пет години преди законоустановената пенсионна възраст, а финансовите стимули за работа до тази възраст (и по-дълго) са слаби. Освен това пенсионната система се характеризира с редица специални разпоредби за определени категории работници и с благоприятни възможности за ранно пенсиониране за някои професии. Привеждането в съответствие на законоустановената пенсионна възраст за мъжете и жените, както и увеличаването ѝ до 67 са в ход, но напредъкът е бавен. Както настоящата, така и бъдещата адекватност на пенсиите е ниска и създава повишен риск от бедност в напреднала възраст, особено за хората с кратък трудов живот.

               (12)Проблемът с високото равнище на неактивност се усложнява от високата безработица; ниската степен на използване на трудовия потенциал пречи на растежа. Младежката безработица продължава да бъде основен проблем, което показва наличието на слабости в образователната система, както и че все още има потенциал за подобряване на ефективността, мониторинга и оценката на схемата „Гаранция за младежта“. Равнището на дълготрайната безработица се е понижило напоследък, но все още е около два пъти повече от средното за ЕС. Участието в програми за учене през целия живот продължава да е много ниско поради недостатъчно развитата система за образование за възрастни.

               (13)Съществуват регионални различия в разходите за социална закрила на глава от населението, както и нередности по отношение на критериите за допустимост на общите схеми за социална закрила и онези, които са насочени към отделни категории. Освен това само малък дял от целия бюджет за социална закрила се изразходва за схемата за минимален доход на национално равнище, което води до неефективност и недостатъчна защита на най-бедните. В реформата на системата за социална закрила има забавяния по отношение на консолидирането на различни обезщетения и установяването на пунктове за обслужване на едно гише като единни административни пунктове за доставка на услуги за социална защита.

               (14)Функционалното разпределение на компетенциите на публичната администрация между централното и местното равнище е сложно и системата е разпокъсана. Разпределението на децентрализираните административни функции не отговаря адекватно на фискалния капацитет на местните органи, на които са възложени. Това прави местните органи силно зависими от трансферите от централното държавно управление, като в същото време има значителни регионални различия в предоставянето на обществени услуги. Разпокъсаността на публичната администрация влияе оказва натиск върху предоставянето на услуги, бизнес средата и ефективността на публичните разходи. Реформата на публичната администрация не е осъществена по същество. Беше въведена правна рамка за доброволното сливане на местните органи на управление, без да бъдат предоставени стимули за възползване от тази възможност. Рационализацията на системата на държавните агенции напредва бавно.

               (15)Разпоредбите, с които се регулират заплатите в различните публични институции, са непоследователни по отношение на определението за сложност на длъжността, допълнителните придобивки и надбавките към заплатите. Това ограничава контрола на правителството върху разходите за заплати и влияе отрицателно върху ефективността на обществения сектор. Поради относително високия дял на обществения сектор от общата заетост развитието на заплатите в този сектор са от значение и за икономиката като цяло.

               (16)Държавната собственост на предприятията има значително присъствие в икономиката. Слабостите в управлението, включително липсата на подходящ мониторинг на изпълнението, продължават да водят до значително по-ниска рентабилност на държавните предприятия в сравнение със сравнимите частни предприятия, което има отрицателно въздействие върху публичните финанси. Регистрацията на акции на държавните предприятия на фондовата борса може да допринесе за подобряване на корпоративното им управление, и по-специално чрез насърчаване на механизмите за докладване и вътрешен контрол. През изминалата година има слаб напредък в мерките за отваряне на държавните предприятия за частната собственост.

               (17)Националната насърчителна банка „Хърватска банка за възстановяване и развитие (HBOR)“, държавно образувание, би могла да изиграе решаваща роля във възстановяването на Хърватия. Кредитната ѝ дейност би могла да повлияе значително върху насърчаването на инвестициите, като в същото време отстранява пазарни неефективности. Необходими са подходяща регулаторна рамка и добро корпоративно управление за овладяване на рисковете, свързани с нейната дейност, особено след като HBOR отпуска все повече кредити.

               (18)Независимият анализ на качеството на кредитния портфейл на HBOR, който властите планират да извършат през 2017 г., е една стъпка към преодоляването на тези предизвикателства. Междувременно е необходимо да се засилят механизмите за мониторинг и отчетност, които се прилагат спрямо HBOR.

               (19)Равнището на усвояване на европейските структурни и инвестиционни фондове до момента е било ниско, което се дължи на фактори като недостатъчния административен капацитет, тромавост на процедурите и ограничения брой готови за незабавно прилагане проекти.

               (20)Бизнес средата на Хърватия продължава да страда от сериозни недостатъци, които се отразяват върху инвестиционния климат. Множеството парафискални такси, налагани върху дружествата, влошават бизнес климата. Регулаторната среда за доставчиците на услуги и за регулираните професии все още е рестриктивна. Достъпът до някои регулирани професии, а именно юридическите професии и професията на данъчен съветник, както и упражняването им са подложени на ограничения. Хърватия разглежда необходимостта и пропорционалността на тези ограничения, без конкретни резултати до момента. Освен това регулираните професии и предприятията страдат от високата административна тежест.

               (21)Регулаторната нестабилност и възприятието за ниско качество на законодателството също се отразяват върху бизнес средата. Качеството и ефективността на съдебната система, и в частност на търговските съдилища, са изправени пред предизвикателства предвид продължителните производства, значителния брой на натрупаните нерешени дела и непоследователната съдебна практика. Системите за информационни и комуникационни технологии (ИКТ) са недостатъчно развити, по-специално във връзка с комуникацията със страните в съдебни производства и електронното доставяне на съдебни документи.

               (22)Преструктурирането на необслужваните кредити е от решаващо значение за справяне със задлъжнялостта в икономиката. В това отношение са взети мерки чрез засилване на рамката за предварителните производства и производствата по несъстоятелност за предприятията, както и чрез приемането на процедура за лична неплатежоспособност. Въздействието на новата рамка изисква задълбочен мониторинг. Въпреки това правната несигурност в данъчното третиране на отписванията все още е пречка пред бързото намаляване на високото равнище на необслужваните кредити на банките.

               (23)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Хърватия и го публикува в доклада за страната от 2016 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Хърватия, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Хърватия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

               (24)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището
                  10
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (25)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—5 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Хърватия да предприеме следните действия през периода 2016—2017 г.:

               1.Да гарантира трайна корекция на прекомерния дефицит до 2016 г. След това да постигне годишна фискална корекция от поне 0,6 % от БВП през 2017 г. Да използва евентуалните извънредни приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. До септември 2016 г. да укрепи числовите фискални правила и да засили независимостта и мандата на Комисията по фискалната политика. До края на 2016 г. да подобри бюджетното планиране и да укрепи многогодишната бюджетна рамка. До края на 2016 г. да започне реформа на облагането с постоянни данъци върху недвижимото имущество. Да укрепи рамката за управление на публичния дълг. Да приеме и да започне прилагането на стратегия за управление на дълга за периода 2016—2018 г.

               2.До края на 2016 г. да вземе мерки за възпиране на ранното пенсиониране, за ускоряване на прехода към увеличената законоустановена пенсионна възраст и за привеждане в съответствие на разпоредбите за пенсионно осигуряване за определени категории работници с правилата на общата схема. Да осигури подходящи мерки за повишаване на уменията и за преквалификация, за да се подобри пригодността за заетост на населението в трудоспособна възраст, с акцент върху нискоквалифицираните и трайно безработните лица. Да консолидира обезщетенията за социална закрила, като намали специалните режими, уеднакви критериите за допустимост и интегрира тяхното управление, както и да насочи подкрепата към най-нуждаещите се.

               3.До края на 2016 г. да започне да намалява разпокъсаността и да подобри функционалното разпределение на компетенциите в областта на публичната администрация, с цел да се подобри ефективността и да се намалят териториалните различия в предоставянето на обществени услуги. В консултация със социалните партньори, да хармонизира рамките за определяне на заплатите в цялата публична администрация и обществените услуги. Да засили мониторинга на икономическите показатели на държавните предприятия, както и задължението за отчетност на управителните органи. Да постигне напредък в регистрирането на акции на държавните дружества и в процеса на продажба на държавните активи.

               4.Да намали значително парафискалните такси. Да премахне неоправданите регулаторни ограничения, които пречат на достъпа до регулираните професии и тяхното упражняване. Да намали административната тежест върху предприятията.

               5.Да вземе мерки за подобряване на качеството и ефективността на съдебната система в търговските и административните съдилища. Да улесни преструктурирането на необслужваните кредити, по-специално като подобри данъчното третиране на преструктурирането.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 331 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 80 final/2.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.