title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Белгия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/1

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Белгия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2019 г.
      (2019/C 301/01)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 21 ноември 2018 г. Комисията прие също Доклад за механизма за предупреждение, в който Белгия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) („Препоръката от 2019 г. за еврозоната“), в която са очертани пет препоръки за еврозоната („препоръките за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Белгия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката от 2019 г. за еврозоната в съответствие с препоръки 1—4 по-долу. По-специално мерките за подобряване на услугите ще спомогнат за изпълнението на първата препоръка за еврозоната по отношение на устойчивите пазари на услуги, мерките за подобряване на устойчивостта, ефективността и структурата на публичните финанси, както и използването на извънредни приходи с цел намаляване на публичния дълг, ще спомогнат за изпълнението на втората препоръка за еврозоната във връзка с подпомагането на инвестициите, подобряването на публичните финанси, възстановяването на фискалните буфери и и мерките за укрепване на ефективността на политиките за заетост ще спомогнат за изпълнението на третата препоръка за еврозоната по отношение на подпомагането на успешен преход на пазара на труда.

                  (3)

                  Докладът за Белгия за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Белгия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните препоръки, отправени към Белгия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (4)

                  На 26 април 2019 г. Белгия представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята програма за стабилност за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Спрямо Белгия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2019 г. правителството планира постепенно да подобри номиналното салдо — от дефицит в размер на 0,7 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2018 г. до 0,0 % от БВП през 2022 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо (6) не се планира средносрочната бюджетна цел, определена при балансирано в структурно отношение състояние на бюджета, да бъде постигната през периода, обхванат от програмата за стабилност за 2019 г. След като достигна най-високо равнище от почти 107 % от БВП през 2014 г. и спадна до 102 % от БВП през 2018 г., се очаква до 2022 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 94 % съгласно програмата за стабилност за 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. В същото време мерките, необходими за подкрепа на планираните цели за дефицита от 2020 г. нататък, все още не са определени, което допринася за прогнозираното влошаване на структурното салдо през 2020 г., при условие че политиките не претърпят изменения, според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г.

                  (7)

                  На 5 юни 2019 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, поради неспазване на правилото за дълга от страна на Белгия през 2018 г. След преценка на всички значими фактори, в доклада бе заключено, че настоящият анализ не е напълно убедителен що се отнася до това дали критерият за дълга, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, е спазен.

                  (8)

                  В своята програма за стабилност за 2019 г. Белгия потвърждава искането, заложено в нейния проект на бюджетен план за 2019 г., да се възползва от гъвкавост в рамките на предпазните мерки съгласно „Съвместно договорена позиция относно гъвкавостта в рамките на Пакта за стабилност и растеж“, одобрена от Съвета на 12 февруари 2016 г. Белгия поиска временно отклонение от 0,5 % от БВП от необходимата корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел с оглед на изпълнението на важни структурни реформи с положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Структурните реформи се отнасят до пенсионна реформа, „изместване на данъчната тежест“, реформа на корпоративното данъчно облагане, реформа на пазара на труда, както и реформа на публичната администрация. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. се потвърждава, че Белгия спазва минималния целеви показател през 2019 г., като осигурява предпазен марж по отношение на прага на дефицита от 3 % от БВП. Всички мерки вече са приети на законодателно равнище, с изключение на реформата на публичната администрация. Предвид тяхното естество, и особено що се отнася до изместването на данъчната тежест и реформата на корпоративния данък, продължава да има неясноти относно тяхното въздействие в краткосрочен план, по-специално като се има предвид факта, че те не са неутрални по отношение на бюджета, а това влоши състоянието на бюджета. Въпреки това мерките са подобрили потенциала за растеж на икономиката и са намалили равнището на безработица и рисковете от макроикономически дисбаланси, оказвайки положително въздействие върху устойчивостта на обслужването на дълга в средносрочен до дългосрочен план. Въз основа на това съгласно оценката към настоящия момент Белгия отговаря на условията за поисканото временно отклонение от 0,5 % от БВП през 2019 г., при условие че страната изпълнява договорените реформи по подходящ начин, което ще бъде проследено в рамките на европейския семестър.

                  (9)

                  На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Белгия да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (7) не надвишава 1,8 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция от 0,6 % от БВП. Тъй като Белгия отговаря на условията за поисканото временно отклонение от 0,5 % от БВП съгласно клаузата за структурна реформа, изискваната структурна корекция за 2019 г. може да бъде намалена до 0,1 % от БВП, което съответства на номинален темп на растеж на нетните първични разходи, който не надвишава 2,8 % през 2019 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. съществува риск от значително отклонение от препоръчаната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2018 г. и 2019 г., взети заедно.

                  (10)

                  През 2020 г., предвид че съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП в Белгия надвишава 60 % от БВП и че прогнозната разлика между фактическия и потенциалния БВП е 0,1 %, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не следва да надвиши 1,6 %, което съответства на структурна корекция от 0,6 % от БВП, произтичаща от общоприетата корекционна матрица на изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г., при условие че политиките не претърпят изменения, през 2020 г. съществува риск от значително отклонение от това изискване. На пръв поглед Белгия няма да спази правилото за дълга през 2019 г. и 2020 г. Като цяло Съветът е на мнение, че следва да се вземат необходимите мерки, считано от 2019 г., за да бъдат спазени разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Ще бъде важно всички извънредни приходи да се използват за допълнително намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Средносрочната и дългосрочната устойчивост на публичните финанси на Белгия продължават да бъдат изложени на риск заради съчетанието от високо съотношение на дълга към БВП и очакваното увеличаване на разходите, свързани със застаряването на населението, по-специално във връзка с пенсиите и дългосрочните грижи. През 2015 г. на законодателно равнище беше приет набор от пенсионни реформи и това доведе до увеличаване на законоустановената пенсионна възраст от 65 на 66 години, считано от 2025 г., и на 67 г., считано от 2030 г. Освен това изискванията за възраст и трудов стаж, за да се ползва ранно пенсиониране, бяха направени по-стриктни. Въпреки това публичните разходи за пенсии ще се увеличат с 2,9 процентни пункта от БВП в периода 2016—2070 г., предимно през следващите две десетилетия. Освен това условията за ранно пенсиониране за няколко големи групи държавни служители продължават да бъдат по-благоприятни от стандартните. Очаква се публичните разходи за дългосрочни грижи да нараснат с 1,7 процентни пункта от БВП в периода 2016—2070 г., а това представлява надвишаващо средните стойности увеличение, което започва от едно от най-високите равнища в Съюза. Организационната фрагментарност в сферата на дългосрочните грижи, при която понастоящем правомощията са разпръснати на различни административни равнища, представлява предизвикателство за някои измерения на ефективността на разходите, поради което нетното въздействие от неотдавнашното прехвърляне на отговорности все още не е ясно. Укрепването на управлението ще спомогне за постигането на желаното повишаване на ефективността. Възможно е евентуално да се оптимизира комбинацията от грижи, за да се увеличи ефективността на разходите на системата за дългосрочни грижи.

                  (11)

                  Съставът и ефективността на публичните разходи могат да бъде подобрени, за да се осигури възможност за допълнителни публични инвестиции. Въпреки неотдавнашния спад общият размер на разходите като дял от БВП в Белгия продължава да е сред най-високите в еврозоната. Високото равнище на публичните разходи показва, че съществува възможност за по-голяма фискална корекция, основана на разходите. Предвид високото равнище на публичните разходи, резултатите от определени политики и качеството на някои публични услуги повдигат въпроси относно ефективността на разходите. Прегледите на разходите и оценките на политиките могат да помогнат на Белгия да определи приоритети и да подобри ефективността на публичните разходи. Освен това прегледите на разходите биха могли да се използват за оценяване на ефикасността на непрякото публично подпомагане за научноизследователска и развойна дейност в предприятията, което е на едно от най-високите равнища в Съюза като процент от БВП и е продължило да се увеличава през изминалата година. Наскоро федералните и регионалните органи изразиха своя интерес да интегрират прегледа на разходите в бюджетните си механизми.

                  (12)

                  Понастоящем бюджетната координация между отделните структури не е достатъчно гъвкава, за да осигури възможност за публични инвестиции в широкомащабни проекти. Ефективната бюджетна координация е от основно значение във федерална държава членка като Белгия, където голяма част от разходните правомощия са възложени на органите на управление на поднационално равнище. Въпреки споразумението за сътрудничество, подписано през 2013 г., все още липсва официално споразумение за годишни цели на всички равнища на управление, а това затруднява бюджетната координация. За разлика от практиката в рамките на предишни програми за стабилност, при които консултативният комитет „вземаше предвид“ фискалната траектория, всички равнища на управление са одобрили общата фискална траектория, представена в програмата за стабилност за 2018 г., и са подкрепили постигането на фискалните цели до 2020 г. за всички равнища на управление. Въпреки че благодарение на това одобрение общата траектория изглежда по-надеждна, не е постигнато официално споразумение за годишните фискални цели на всяко равнище на управление. Липсата на споразумение за целите на всяко равнище на управление може да застраши жизнеспособността на общата траектория за постигане на средносрочната цел. Също така това не позволява на звеното на Висшия съвет по финансите, което отговаря за нуждите от финансиране на публичния сектор, да осъществява ефективно наблюдение на спазването на тези цели. В програмата за стабилност за 2019 г. са включени само индикативни общи и междинни бюджетни цели, тъй като изборите на федерално равнище и на равнище региони и общности се състояха на 26 май 2019 г.

                  (13)

                  Отбелязаният наскоро икономически растеж доведе до създаване на повече работни места, а заетостта бележи най-високото си равнище за последните десет години. Независимо от това преминаването от състояние на липса на заетост или безработица към заетост продължава да е слабо и Белгия не е на път да постигне своята цел за заетост от 73,2 % по стратегията „Европа 2020“. Все още има големи регионални различия по отношение на пазара на труда. Въпреки устойчивия спад през последните пет години, младежката безработица в Брюксел е доста над средното равнище за Съюза. Участието на пазара на труда е слабо при нискоквалифицираните работници, хората с мигрантски произход, по-възрастните работници и хората с увреждания, което показва, че както структурни, така и специфични за съответната група фактори възпрепятстват интеграцията им на пазара на труда, а съществуващите мерки за активизиране не дават еднакви резултати за всички групи от населението. Нивото на заетост на по-възрастните работници (55—64 години) остава под средното равнище за Съюза, а разликата спрямо средната стойност за Съюза остава висока за лицата над 60 години. Хората с мигрантски произход, по-специално жените, продължават да се сблъскват с по-високи равнища на безработица, по-ниски равнища на заетост, по-висок процент на бедност сред работещите и свръхквалификация. Въпреки че бяха предприети някои мерки за подпомагане на интеграцията на новопристигналите и за борба с дискриминацията, все още липсва координиран подход за справяне с предизвикателствата, пред които са изправени хората с мигрантски произход. За да се преодолее слабото участие на пазара на труда, са предприети мерки в контекста на „Споразумението за работни места“, но все още предстои да бъде оценено тяхното въздействие.

                  (14)

                  Продължават да са налице съществени възпиращи фактори за започване на работа. Въпреки че изместването на данъчната тежест намали натиска върху трудовите доходи, средно този натиск продължава да бъде висок за всички заплати, с изключение на много ниските (50 % от средната работна заплата). Белгия продължава да бъде единствената държава членка, в която обезщетенията за безработица са безсрочни, макар и постепенно да намаляват. Съществуват финансови фактори, които възпират получателите на обезщетения за болест и увреждания, както и втория работещ член на домакинството, да започват работа на пълно работно време. По-специално финансовите стимули за започване на работа (на пълно работно време) на самотните родители (и в по-малка степен двойките с деца) са ограничени, тъй като те са изправени пред комбинация от разходи и отнемане на обезщетения. Освен това може да възникнат проблеми с координацията заради разпределянето на отговорностите за социалната закрила между федералното, регионалното и местното равнище на управление. Системата за социална сигурност формално не предоставя на самостоятелно заетите лица обезщетения при безработица, злополуки на работното място и професионални болести.

                  (15)

                  Влошаването на образователните резултати в рамките на задължителното образование и наличието на значителни различия в образователната система продължават да будят безпокойство. Може да бъде постигнато подобрение по отношение на процента на младите хора, които не владеят основни умения, по-специално във Френската общност, където този процент е над средното равнище за ОИСР. Различията в образователните резултати, които се дължат на социално-икономическия и мигрантския произход, са големи. Учителите се нуждаят от по-голяма подкрепа, за да се справят с многообразието. Продължава да е налице необходимостта тяхното продължаващо професионално развитие да се адаптира. Реформите за подобряване на образователните резултати и за преодоляване на различията трябва да бъдат засилени, за да се стимулират устойчивият и приобщаващ растеж, който се основава на интензивно използване на знания, и социалното приобщаване. Изпълнението на „Пакта за високи постижения“, ключовата училищна реформа на Френската общност за подобряване на основните умения, ефикасността и управлението и за преодоляване на неравенствата, напредва. Приети са постановления за организацията на работата на учителите, общите основни учебни програми, статута на училищните директори, както и по-доброто владеене на френски език от новодошлите ученици, които ще започнат да се прилагат от септември 2020 г. Фламандската общност ще започне да изпълнява някои реформи в средното образование от 2019/2020 г., но ранното насочване на учениците продължава да буди безпокойство. Въздействието на тези реформи и мерки ще зависи също от тяхното ефективно изпълнение и наблюдение. Също така Федералният парламент намали възрастта за задължително образование от шест на пет години. Предвид че разходите за образование вече са високи, реформите ще трябва да се прилагат с по-силен акцент върху повишаването на ефикасността и ефективността на системата и върху нейния капацитет за осигуряване на умения, които са ориентирани към бъдещето и съответстват на пазара на труда.

                  (16)

                  Несъответствията между търсените и предлаганите умения и слабата трудова мобилност възпрепятстват увеличаването на работните места и растежа на производителността. Въпреки някои регионални и федерални мерки, предприети за преодоляване на недостига на умения и постигане на по-висока активност, включително в контекста на реформата „Споразумение за работни места“, в няколко сектора се наблюдава недостиг на работна ръка, по-специално в областта на информационните и комуникационните технологии, строителството и здравеопазването. Растежът в сектора на строителството се възпира от липсата на умения и недостига на работна ръка. В някои сектори има голяма нужда от преквалифициране и повишаване на квалификацията на работната ръка. Участието на възрастните в образованието и обучението и в трудовата мобилност също са на ниско равнище. Слабите езикови умения представляват сериозен проблем, по-специално в Брюксел, където за около 50 % от предлаганите работни места се изисква владеенето и на френски, и на нидерландски език, в съответствие с националната програма за реформи за 2019 г. Процентът на завършилите висше образование е висок, но дипломантите в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката (НТИМ) са твърде малко. През 2016 г. Белгия се нареди на 26-о място в Съюза по завършилите висше образование в областта на НТИМ, като делът на новопостъпилите студенти в съответните области във висшето образование, и по-специално на жените, е малък. Цялостното изпълнение на „Плана за действие за НТИМ за периода 2012—2020 г.“ във Фландрия показва напредък, но броят на лицата, завършили средно техническо и професионално обучение в областта на НТИМ, е в застой от 2010 г. насам. Френската общност не разполага със стратегия в сферата на политиката за НТИМ и прилагането на нейната наскоро приета „Стратегия за цифрово образование“ за училищата все още предстои. Недостигът на професионалисти със знания в сферата на предприемачеството и в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката възпрепятства развитието на стартиращите предприятия. Общото равнище на уменията в областта на цифровите технологии е добро, но не се подобрява. В националната програма за реформи за 2019 г. се изтъква споразумението между Фландрия и Валония и планираното споразумение между Фландрия и регион Брюксел-столица за подобряване на трудовата мобилност между тези региони.

                  (17)

                  Научноизследователската и развойната дейност са концентрирани в няколко сектора, a разпространението на иновациите в останалата част от икономиката не е достатъчно и това в крайна сметка възпрепятства растежа на производителността. Научните изследвания, финансирани с публични средства, изглежда са под средното за Съюза. По отношение на научните изследвания, развойната дейност и иновациите са налице също така регионални и подрегионални различия. В Националния пакт за стратегически инвестиции укрепването на цифровизацията се определя като многообещаваща възможност за повишаване на производителността и капацитета за иновации на Белгия. Това изисква инвестиции в цифрова инфраструктура, включително предприемане на ефективни стъпки за успешното разгръщане на 5G, човешки капитал и предприемачески дух, както и ускорено внедряване на цифрови технологии, по-специално от страна на онези предприятия, които до момента изостават в това отношение.

                  (18)

                  Качеството на пътната инфраструктура се влошава след години на ниски публични инвестиции. В същото време изглежда, че поддържането на широка и гъста пътна мрежа не е икономически ефективно за регионите и местните власти. Пътищата в Белгия са сред най-натоварените в ЕС. Железопътната инфраструктура е гъста и с добро качество, но нейното завършване и модернизиране продължават да представляват предизвикателство и е налице претоварване, особено около Брюксел и в районите за достъп до пристанищата в Антверпен и Зеебрюге. Предвижда се да бъдат направени значителни инвестиции в крайградски железопътни инфраструктури и сигнализации, но те са възпрепятстват по-специално от бюджетните правила за разпределянето на средства в отделните региони. Освен това небалансираните стимули и пречките пред конкуренцията и инвестициите в националните пътнически железопътни услуги и междуградските автобусни превози ограничават предлагането и търсенето на алтернативни колективни и нисковъглеродни транспортни услуги. Увеличаването на задръстванията се обяснява отчасти с непрекъснатото повишаване на броя на леките автомобили, стимулирано от липсата на пътни такси, намалението за служебни автомобили и ниското данъчно облагане в областта на околната среда. Високите такси, с които се облагат сделките за недвижимо имущество, и схемата за служебните автомобили се отразяват отрицателно върху мобилността. Качеството на железопътните услуги е спаднало, а осигуряването на градски обществен транспорт и на обществен транспорт между градовете и селата се нуждае от подобрение, по-специално във Валония, където достъпът до заетост представлява основен проблем за лицата, търсещи работа. Съгласно националната програма за реформи за 2019 г. във всички региони се правят значителни инвестиции и се провеждат реформи, а на федерално равнище и в сътрудничество с регионите завършването на крайградската железопътна мрежа около Брюксел напредва. Белгия е приела закон за отваряне на националните железопътни услуги, но делът на услугите за пътнически превози, предоставяни в рамките на задължения за обществени услуги с пряко възложен договор, остава много висок в страната. Не е разрешено частните автобусни оператори да предоставят междуградски автобусни услуги. Наредбите за таксиметровите услуги се различават при отделните местни органи. Въпреки че регионите са разработили свои собствени планове за мобилност, сложната координация възпрепятства следването на последователна визия за мобилността в Белгия, в т.ч. с евентуалното участие на погранични градове и региони. Има възможност регулаторът в сферата на железопътния транспорт да разгърне обхвата на регулаторните си дейности.

                  (19)

                  Налице са значителни нужди от инвестиции в подкрепа на енергийния преход. Обновяването на стария жилищен фонд, което предхожда въвеждането на енергийни норми, ще спомогне за постигането на целите за намаляване на емисиите за 2020 г. и 2030 г. Въвеждането на алтернативни горива е на доста слабо равнище. Необходимо е да се направят големи инвестиции в производството на енергия, както и в капацитета за междусистемни връзки, интелигентните мрежи, съхраняването на енергия и енергийната ефективност.

                  (20)

                  Въпреки усилията на правителството регулаторната и административната тежест за предприятията продължават да бъдат големи и това възпрепятства предприемачеството. Данъчното облагане бе намалено за стартиращите и малките предприятия, но продължава да бъде сложно за финансовите инвестиции. Белгия промени своя кодекс в областта на дружественото право, като намали броя на правните форми на дружествата, улесни законната електронна комуникация, намали изискванията за минимален капитал, както и, според националната програма за реформи за 2019 г., промени законодателството в областта на несъстоятелността, така че да включва по-специално свободните професии. Въпреки тези усилия, обаче, има големи закъснения при даването на разрешения за строеж, регистрирането на собствеността е скъпо, а съдебните производства са продължителни. Административното правосъдие е изправено пред предизвикателства, които се дължат на липсата на ресурси и продължителните процедури и водят до съществени закъснения, по-специално при даването на разрешения за строеж, но и при процедурите за възлагане на обществени поръчки. Освен това координацията във връзка с политиката в областта на климата, енергетиката, цифровите технологии и транспорта е сложна и би могла да бъде подобрена. Сътрудничеството между митническите органи и органите за надзор на пазара е под оптималното равнище и това води до увеличаване на риска несъответстващи на изискванията стоки да влизат в Съюза през границите на Белгия. Оценката на въздействието би могла да се интегрира по-добре в процеса на изготвяне на политики. Качеството на цифровите обществени услуги за предприятията е ниско. Липсата на цифровизация на съдебната система продължава да бъде сериозно предизвикателство, по-специално за събирането на данни. Завършването на цифровизацията на правосъдието е важно условие за допълнителни подобрения на качеството на съдебната система, като например актуализирането на бизнес процесите и по-доброто управление на човешките и финансовите ресурси в съдилищата.

                  (21)

                  Пречки пред конкуренцията и инвестициите в сферата на някои бизнес услуги възпрепятстват растежа и производителността. Навлизането на нови доставчици на услуги е значително под средното за Съюза, а печалбите са над средното за Съюза. Според показателя на Комисията за рестриктивност белгийската регулаторна рамка за счетоводители, данъчни консултанти, архитекти и агенти на недвижими имоти е значително по-ограничителна от средното за Съюза. С приет наскоро закон бяха въведени по-строги изисквания за патентните представители. Според Федералното бюро за планиране ако се намали съществено регулаторната тежест в рамките на правните, счетоводните и архитектурните услуги, производителността на труда ще се увеличи. Регулираните нотариални такси за сделки с недвижими имоти са значителни и се добавят към високите такси за регистрация. Регионите са осъществили различни реформи в областта на занаятчийските и търговските професии. Секторът на търговията на дребно продължава да е изправен пред оперативни ограничения, които възпрепятстват неговата производителност и инвестициите. Конкуренцията между супермаркетите е под оптималното равнище, основно заради високата концентрация и ниската входна и изходна динамика. Според показателя за рестриктивност в търговията на дребно Белгия се нарежда на шесто място сред държавите членки с най-много ограничения по отношение на работната среда за търговците на дребно. В националната програма за реформи за 2019 г. се изтъкват неотдавнашните реформи в регион Брюксел-столица за улесняване на установяването на търговците на дребно. Пазарът на телекомуникационни услуги се характеризира с високо ниво на концентрация (подсилено допълнително от неотдавнашни поглъщания) и слаба конкуренция. Това става ясно и от относително високите цени за стационарни услуги в сравнение със сходни държави. При фиксираните мрежи пазарът на дребно се характеризира с географски определени дуополи на съществуващите и кабелните оператори. Това може да създаде пречки за предоставянето на пакетни услуги, съчетаващи стационарни и мобилни услуги, от страна на някои оператори. В националната програма за реформи за 2019 г.се изтъква приемането на реформата на законодателството в сферата на икономиката с цел по-добро спазване на правото в областта на конкуренцията и по-добро функциониране на белгийския орган за защита на конкуренцията чрез по-ефикасни процедури и намаляване на риска от бъдещи спорове пред Cour des Marchés/Marktenhof. Белгийският орган за защита на конкуренцията разполага с ограничени ресурси в сравнение с ресурсите на органите за защита на конкуренцията на други държави членки.

                  (22)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за преодоляване на някои от пропуските, посочени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това ще позволи на Белгия да използва тези средства по възможно най-добрия начин за установените сектори, като се отчитат регионалните различия.

                  (23)

                  В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Белгия и го публикува в доклада за страната от 2019 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2019 г., на националната програма за реформи за 2019 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Белгия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Белгия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите национални решения.

                  (24)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г., като становището му (8) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Белгия да предприеме следните действия през 2019 г. и 2020 г.:

         1.

            Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 1,6 % през 2020 г., което съответства на годишна структурна корекция от 0,6 % от БВП. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да продължи реформите за гарантиране на фискалната устойчивост на дългосрочните грижи и пенсионните системи, включително чрез ограничаване на възможностите за ранно напускане на пазара на труда. Да подобри състава и ефективността на публичните разходи, по-специално чрез преглед на разходите, и координацията на фискалните политики от всички равнища на управление, за да се създаде възможност за публични инвестиции.

         2.

            Да премахне възпиращите фактори за осъществяването на трудова дейност и да укрепи ефективността на активните политики за заетостта, по-специално за нискоквалифицираните работници, по-възрастните работници и хората с мигрантски произход. Да повиши резултатите и възможностите за приобщаване на системите за образование и обучение и да преодолее несъответствията между търсените и предлаганите умения.

         3.

            Да насочи икономическата политика във връзка с инвестициите към устойчивия транспорт, включително модернизирането на железопътната инфраструктура, ниските въглеродни емисии и енергийния преход и научните изследвания и иновациите, по-специално в областта на цифровизацията, като се вземат предвид регионалните различия. Да се справи с увеличаващите се предизвикателствата пред мобилността, като укрепи стимулите и премахне пречките пред увеличаването на търсенето и предлагането на колективен транспорт и транспорт с ниски емисии.

         4.

            Да намали регулаторната и административната тежест, за да насърчи предприемачеството, и да премахне пречките пред конкуренцията в сферата на услугите, особено в областта на телекомуникациите, търговията на дребно и професионалните услуги.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 136, 12.4.2019 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 1.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и временните мерки, преизчислено от Комисията по общоприетата методика.

         (7)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (8)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на България за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на България за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/8

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на България за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на България за 2019 г.
      (2019/C 301/02)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 21 ноември 2018 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че България е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за България за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на България в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (3), последващите действия във връзка със специфичните за всяка държава препоръки, отправени към България през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 27 февруари 2019 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в България са налице макроикономически дисбаланси. По-специално, слабостите на финансовия сектор са съчетани с високо равнище на задлъжнялост и необслужвани заеми в корпоративния сектор. Въпреки че има напредък в справянето с източниците на дисбаланси, от решаващо значение ще бъдат цялостното изпълнение и мониторингът на предприетите наскоро реформи на надзора и управлението в банковия и небанковия финансов сектор.

                  (3)

                  На 24 април 2019 г. България представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята конвергентна програма за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (4)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (5)

                  Спрямо България понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята конвергентна програма за 2019 г. правителството, започвайки от номинален излишък от 2 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2018 г., цели дефицит от 0,3 % от БВП през 2019 г., излишък от 0,4 % от БВП през 2020 г., 0,2 % през 2021 г. и 0,1 % през 2022 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо (5) средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП в структурно изражение — продължава да бъде преизпълнена през целия програмен период. Според конвергентната програма за 2019 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее постепенно от 22,6 % от БВП през 2018 г. на 16,7 % през 2022 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,7 % от БВП през 2019 г. и 0,6 % от БВП през 2020 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Като цяло, становището на Съвета е, че се очаква България да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2019 и 2020 г.

                  (6)

                  Данъчните приходи и спазването на данъчното законодателство се подобряват и са въведени редица инициативи. Въпреки това събирането на данъци не изглежда да се подобрява навсякъде със същото темпо. Това се отнася особено за свързаните с труда данъци, вноските за социална сигурност и някои категории акцизи. Съществуват също така данни, че недекларираният труд и незаконната търговия с горива продължават да бъдат предизвикателство. Продължаването на усилията за подобряване на събирането на данъци и предприемането на допълнителни целенасочени мерки за справяне с предизвикателствата в специфични области на данъчната система е от първостепенно значение за допълнително намаляване на все още големия дял на сивата икономика.

                  (7)

                  Правителството предприе стъпки за подобряване на ефективността на публичните разходи. Световната банка приключи преглед на разходите, обхващащ няколко публични институции (министерства и общини) и две пилотни проучвания, едното на полицейската и противопожарната дейност и другото на управлението на отпадъци, и също така издаде наръчник за бъдещи прегледи от страна на правителството. В средносрочната фискална стратегия за 2018 г. правителството въведе редица показатели за резултатите, с които да се оцени въздействието на разходите в различните области на политиката с течение на времето и да се осигури информация при оценката и планирането на бюджета. Мерките по тези инициативи се очаква да повишат качеството, ефективността и прозрачността на публичните разходи и следователно да увеличат количеството и качеството на обществените блага.

                  (8)

                  Държавните предприятия страдат от слабо корпоративно управление, което се отразява в голяма степен върху техните икономически показатели. В момента се провежда реформа на нормативната уредба в областта на корпоративното управление на държавните предприятия в сътрудничество с Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) и с подкрепата на Службата за подкрепа на структурните реформи на Комисията. Целта на реформата е да се отстранят съществуващите слабости чрез привеждане на националното законодателство в съответствие с Насоките на ОИСР за корпоративното управление на държавните предприятия. Въвеждането и ефективното прилагане на уредбата ще осигури приемственост и ще бъде от критично значение за успеха на реформата.

                  (9)

                  В условията на благоприятна икономическа среда коефициентите за капитала и ликвидността на банките се подобриха като средна величина. Успоредно с това необслужваните заеми на нефинансовите предприятия намаляха, макар и да остават големи. Вторичният пазар за необслужвани заеми стана по-динамичен. На 30 май 2019 г. БНБ прие решение за прилагане на насоките на ЕБО за управление на необслужвани и реструктурирани експозиции. Последващите мерки, произтичащи от прегледите на финансовия сектор, укрепиха банковия сектор, но все още се наблюдават някои слабости. Новите регулаторни инициативи през 2018 г. включват разпоредби за големите експозиции и идентифицирането на свързани клиенти, повишаване на равнището на антицикличния капиталов буфер и въвеждането на макропруденциални инструменти за мерки по отношение на заемополучателите. Предприемането на последващи мерки по законодателните инициативи относно експозициите към свързани лица, трайните усилията за надзор, целящи ограничаване на заемите в полза на свързани лица и санкциониране на нарушенията на разпоредбите за обезпеченията, са от съществено значение за поддържане на добри бизнес практики. Укрепването на уредбата за преструктуриране на банките е друга текуща мярка, която ще допринесе за устойчивостта на финансовия сектор.

                  (10)

                  Приключването на реформата в областта на несъстоятелността би могло да спомогне за намаляване на голямата задлъжнялост на частния сектор и на все още високото равнище на необслужваните заеми. Някои липсващи елементи намаляват ефикасността и ефективността на нормативната уредба за обявяване в несъстоятелност, което води до бавни и скъпи производства по несъстоятелност. В същото време липсата на подходящи инструменти за мониторинг не позволява точен анализ на настоящите и новите предварителни производства и производства по несъстоятелност и не позволява идентифицирането на конкретни проблеми или слаби места. През октомври 2018 г. България отправи искане за помощ от Службата за подкрепа на структурните реформи на Комисията, за да напредне с реформата на нормативната уредба за обявяване в несъстоятелност. Този проект идентифицира пропуски в нормативната уредба за обявяване в несъстоятелност и ще доведе до изготвяне на пътна карта за тяхното преодоляване. Важно е да се запази скоростта на реформите и да се изпълни бъдещата пътна карта.

                  (11)

                  България е приела законодателни изменения през 2018 г. и впоследствие през май 2019 г. и работи за напълно последователно транспониране на Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета (6) (Четвърта директива относно борбата с изпирането на пари). Следва да се обърне внимание на ефективното прилагане на тези мерки. Органите все още не са приключили и не са уведомили за националната оценка на риска, която е крайъгълен камък в разработването на адекватни национални политики за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма. Освен това последните събития в банковия сектор показват, че е необходимо да се засили националният надзор върху международните финансови сделки и да се гарантира ефективното прилагане на нормативната уредба за борба с изпирането на пари. На риска от корупция трябва да бъде обърнато по-сериозно внимание, тъй като тя представлява предикатно престъпление за изпирането на пари. Българските органи ще трябва да покажат конкретни и трайни резултати, демонстрирани чрез окончателни решения по дела за корупция по високите етажи на властта. Използването на финансовите разследвания и финансовото профилиране е ограничено.

                  (12)

                  Небанковият надзор е в процес на реформиране. През септември 2017 г. Комисията за финансов надзор прие план за действие за реформа на небанковия финансов надзор в сътрудничество с Европейския орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване. Пълното и навременно прилагане на плана за действие, което все още в ход, ще допринесе за адекватен надзор на небанковия финансов сектор. Във вторичното законодателство бяха въведени изменения, целящи подобряване на правилата за оценка и тяхното прилагане. Тяхното ефективно прилагане и изпълнение ще разреши оставащите въпроси, свързани с остойностяването, които бяха установени в миналото. И накрая, надзорът на групово равнище остава предизвикателство за гарантирането на подходящ надзор в застрахователния сектор, основан на риска.

                  (13)

                  Секторът на автомобилното застраховане представлява известна уязвимост. Ясно определени правила за обезщетяване ще улеснят установяването на по-хармонизиран подход от страна на съдиите при вземането на решение по отделните случаи. В по-дългосрочна перспектива такава методика би спомогнала за намаляване на разходите, променливостта и застрахователния риск при застраховките „Гражданска отговорност“ за моторни превозни средства. За устойчивостта на сектора би било полезно да се подобри ценообразуването, така че да взема предвид шофьорското минало на клиента. Комисията за финансов надзор предложи система бонус-малус, по която в момента тече широк обществен дебат. Накрая, ликвидността на бюрото „Зелена карта“ повдигна съществени опасения, главно поради неизплащането на застрахователни вземания от страна на едно българско застрахователно дружество. Стриктното спазване от страна на всички членове на техните задължения е от решаващо значение за надеждността и ефективността на системата.

                  (14)

                  Инфраструктурата страда от сериозен недостиг на инвестиции. Обхватът и качеството на транспортната инфраструктура се подобриха, но остават под средното за равнището на Съюза. Трансевропейската транспортна мрежа в България все още не е завършена. Освен това емисиите на парникови газове от автомобилния транспорт са се увеличили значително през последните пет години. Съществува необходимост от допълнително развиване на железопътни и пътни участъци, както и на съответната Европейска система за управление на железопътното движение и на интелигентни транспортни системи. В България равнището на свързаност и пречистване на градските отпадъчни води е ниско, равнището на замърсяване на въздуха и на депониране на битови отпадъци е високо, а процентът на рециклиране е значително по-нисък от средния за Съюза. Необходими са инвестиции за насърчаване на устойчивото управление на водите, ресурсната ефективност и прехода към кръгова икономика. В допълнение, нуждите от инвестиции в сферата на енергетиката и смекчаването на изменението на климата и адаптирането към него са значителни. Високата енергоемкост на икономиката и бавният напредък по изпълнението на целите за енергийна ефективност, по-специално в сградния сектор, спъват производителността и конкурентоспособността на предприятията в страната. Поради това усилията трябва да се увеличат, за да се гарантира постигането на значителни икономии на енергия чрез целенасочени инвестиции в промишлеността, транспорта и сградния сектор. Увеличаването на инвестициите в инфраструктурата за чиста енергия (например чисто и нисковъглеродно производство на електроенергия, междусистемни връзки и интелигентни мрежи), в съответствие с приоритетите, очертани в българския проект на национален план в областта на климата и енергетиката, допълнително ще спомогне за подобряване на общата конкурентоспособност на икономиката и качеството на живот на хората.

                  (15)

                  Въпреки увеличението на държавния бюджет за научни изследвания през 2018 г. разходите за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) остават много ниски както в частния, така и в публичния сектор. Частните инвестиции в НИРД са монопол на големи мултинационални дружества и са концентрирани в региона на столицата. Бавните темпове на изпълнение на реформите и голямата разпокъсаност на системата за научни изследвания, развойна дейност и иновации не позволяват на инвестициите в областта на НИРД да допринесат за производителността и растежа. Голям брой университети и научноизследователски институти все още се представят слабо в сферата на висококачествените научни изследвания. Сътрудничеството между науката и бизнеса продължава да бъде много ограничено и недостигът на човешки капитал в системата на НИРД буди сериозно безпокойство. Клъстерите и техният потенциал в България са недоразвити, тъй като често не достигат нужната критична маса. По-нататъшните реформи, съчетани с ефикасно управление и по-ефективни публични инвестиции, могат да оптимизират въздействието върху производителността и да подобрят конкурентоспособността на икономиката. Освен това увеличаването на цифровизацията на предприятията и въвеждането на нови бизнес модели са от решаващо значение за производителността на страната.

                  (16)

                  Реформите в публичната администрация и електронното управление продължават да бъдат бавни и не водят до достатъчни подобрения, а бизнес средата остава слаба. Бяха приети редица мерки за реформа, но тяхното прилагане на практика изостава. Институционалните недостатъци, регулаторната несигурност, корупцията и недостатъчното предлагане на работна ръка продължават да са сред основните пречки пред инвестициите. Управлението в публичния сектор се нуждае от повече прозрачност, по-ясни правила и дългосрочна перспектива. Забелязват се недостатъци и в областта на изпитването и безопасността на продуктите, дължащи се на ограничени финансови и човешки ресурси. Освен това въпреки че по-голямата част от мерките, включени в националната стратегия за обществените поръчки, са приети, тяхното изпълнение изисква непрекъснат мониторинг, контрол и оценка. Честото използване на пряко възлагане на обществени поръчки и големият брой единични оферти представляват заплаха за прозрачността и ефективността на системата. Административният капацитет на сектора на обществените поръчки продължава да бъде предизвикателство, както и професионализацията на публичните купувачи и съвместните покупки. Значителното забавяне на въвеждането на електронни обществени поръчки не позволява по-нататъшно подобряване на прозрачността и ефикасността на процедурите за възлагане на обществени поръчки.

                  (17)

                  Пазарът на труда се подобри, но все още има предизвикателства. Заетостта достигна най-високото си равнище от присъединяването на България към Съюза, а безработицата е под средното равнище за Съюза. Въпреки тези положителни промени, някои групи от населението, като нискоквалифицираните работници, младите хора, ромите и хората с увреждания, продължават да се сблъскват с трудности при намирането на работа. Прилагат се специфични мерки в подкрепа на трайно безработните, които представляваха 3 % от активното население през 2018 г. Комбинация от ефективни и непрекъснати информационни мерки, активни политики по заетостта и интегрирани социални услуги и услуги по заетостта би могла да подобри пригодността за заетост на групите в неравностойно положение и шансовете им за намиране на работа.

                  (18)

                  Нарастващият недостиг на умения в България изисква значителни инвестиции. Пригодността за заетост на младите хора може да се повиши, ако бъдат подобрени качеството и ефективността на стажовете и чиракуването. Освен това участието в мерки за повишаване на квалификацията и преквалификация сред възрастното население е много слабо. Въпреки предприетите мерки за насърчаване на развитието на цифровите умения, в България равнището на основните цифрови умения остава сред най-ниските в Съюза (29 % от физическите лица притежават основни цифрови умения в сравнение със средно 57 % за Съюза).

                  (19)

                  Въпреки ратифицирането на Конвенцията на Международната организация на труда относно определянето на минимална работна заплата и провеждането на няколко кръга преговори през 2018 г., работодателите и синдикалните организации все още имат различни становища относно критериите, които да се прилагат при определянето на минималната работна заплата. Има поле за по-широк консенсус относно въвеждането на обективен и прозрачен механизъм за определяне на заплатите. Междувременно, въпреки че участието на социалните партньори в замисъла и изпълнението на политиките и реформите изглежда се е увеличило, все още е необходима непрекъсната подкрепа за засилен социален диалог.

                  (20)

                  Образователните резултати са ниски и продължават да бъдат силно повлияни от социално-икономическия статус на родителите. Това отразява предизвикателствата, свързани с качеството и приобщаващия характер на системата на образование и обучение. България инвестира недостатъчно средства в образованието, особено в предучилищното и началното образование — две области, които са от решаващо значение за създаването на равни възможности от ранна възраст. Участието в качествено образование и грижи в ранна детска възраст е слабо, особено за ромите и децата от други групи в неравностойно положение. Процентът на преждевременно напусналите училище все още е висок, което има отрицателни последици за бъдещата пригодност за заетост и резултатите на пазара на труда. Приложимостта на професионалното образование и обучение за пазара на труда и наличието на дуално професионално образование и обучение продължават да бъдат недостатъчни. При все че някои мерки са в процес на изпълнение, има необходимост от допълнителни усилия, за да се гарантира, че наборът от умения на завършващите висше образование може да допринесе за преодоляване на недостига на умения в краткосрочен и средносрочен по последователен начин. Въведени бяха някои мерки за преквалификация на учителите и за повишаване на привлекателността на професията. Независимо от това, програмите за началното и продължаващото образование за учители се нуждаят от допълнително укрепване и все още са необходими усилия за подобряване на условията на труд на персонала в сферата на образованието.

                  (21)

                  В България все още се наблюдава високо равнище на неравенство на доходите и на риск от бедност или социално изключване. Въпреки че намалява, процентът на бедност или социално изключване през 2018 г. беше 32,8 %, което все още е значително над средното равнище за Съюза. Системата за социална сигурност не обхваща всички заети лица и е недостатъчна за справяне със значителните социални проблеми. Това отразява ниското равнище на социалните разходи, неравномерната наличност на социални услуги на територията на страната и ограничените преразпределителни ефекти на системата за данъчно облагане. През 2018 г. доходите на най-богатите 20 % от населението бяха 7,7 пъти по-високи от тези на най-бедните 20 %, което все още е сред най-високите равнища в Съюза. Въпреки някои мерки, адекватността и обхватът на минималните доходи остават ограничени и все още липсва обективен механизъм за редовното им актуализиране. Предоставянето на социални услуги е възпрепятствано от ниското им качество и липсата на интегриран подход към активното приобщаване. Все още има разлики в достъпа до социални услуги, здравеопазване и дългосрочни грижи. Това подкопава способността им да осигурят всеобхватна подкрепа за най-уязвимите групи, като например ромите, децата, възрастните хора, хората с увреждания и хората, живеещи в селски райони. Част от населението изпитва затруднения при получаването на достъп до жилища на достъпни цени. Поради това са необходими повече усилия с цел стимулиране на активното приобщаване, насърчаване на социално-икономическата интеграция на уязвимите групи, включително ромите, подобряване на достъпа до качествени услуги и предприемане на мерки за премахване на материалните лишения.

                  (22)

                  Секторът на здравеопазването все още се характеризира с ниски публични разходи. Хората в България са изправени пред ограничен достъп до здравеопазване, причинен от неравномерното разпределение на ограничените ресурси и слабото покритие на здравното осигуряване. Преките плащания от страна на пациентите са значителни, тъй като те трябва да компенсират ниското равнище на публичните разходи. Ниската степен на наличност на общопрактикуващи лекари ограничава предоставянето на първични здравни грижи. Съществува значителен недостиг на медицински сестри, като броят им на глава от населението е сред най-ниските в Съюза. По-бързото и по-ефективно изпълнение на националната здравна стратегия ще спомогне за справяне с тези слабости.

                  (23)

                  В рамките на Механизма за сътрудничество и проверка Комисията продължава да осъществява мониторинг на съдебната реформа и борбата с корупцията и организираната престъпност в България. Ето защо тези области не са включени в специфичните препоръки за България, но са важни за развитието на положителна бизнес среда в страната. В доклада на Механизма за сътрудничество и проверка от ноември 2018 г. се посочва, че България продължи усилията си да реформира съдебната си система и за преодоляване на недостатъците в борбата с корупцията и организираната престъпност, но че са необходими по-нататъшни усилия в редица области. Комисията ще оцени напредъка отново в началото на есента на 2019 г.

                  (24)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за справяне с някои от недостатъците, установени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това ще позволи на България да използва по най-добрия начин тези средства за идентифицираните сектори, като се отчитат регионалните различия. Укрепването на административния капацитет на страната за управление на тези средства е важен фактор за успеха на тези инвестиции.

                  (25)

                  В рамките на европейския семестър от 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на България и го публикува в доклада за страната за 2019 г. Тя извърши и оценка на конвергентната програма за 2019 г., на националната програма за реформи за 2019 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към България през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в България, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

                  (26)

                  В контекста на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма за 2019 г. и становището (7) му е, че се очаква България да спази Пакта за стабилност и растеж.

                  (27)

                  С оглед на задълбочения преглед на Комисията и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2019 г. и конвергентната програма за 2019 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръка 2 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на България да предприеме следните действия през 2019 и 2020 г.:

         1.

            Да подобри събирането на данъците чрез целенасочени мерки в области като данъците върху горивата и труда. Да модернизира корпоративното управление на държавните предприятия чрез приемането и привеждането в действие на бъдещото законодателство.

         2.

            Да гарантира стабилността на банковия сектор чрез засилване на надзора, насърчаване на адекватната оценка на активите, включително банковите обезпечения, и насърчаване на функциониращ вторичен пазар за необслужваните заеми. Да гарантира ефективен надзор и прилагане на нормативната уредба за борба с изпирането на пари. Да укрепи небанковия финансов сектор чрез ефективно прилагане на основан на риска надзор, изпълнение на приетите наскоро насоки за оценка и осъществяване на надзор на групово равнище. Да изпълни предстоящата пътна карта за справяне с установените пропуски в нормативната уредба за обявяване в несъстоятелност. Да насърчава стабилността на сектора на автомобилното застраховане чрез преодоляване на пазарните предизвикателства и оставащите структурни слабости.

         3.

            Да насочи икономическата политика, свързана с инвестициите, към научните изследвания и иновациите, транспорта, по-специално към неговата устойчивост, водите, отпадъците и енергийната инфраструктура и енергийната ефективност, като отчита регионалните различия и подобрява бизнес средата.

         4.

            Да подобри пригодността за заетост чрез засилване на уменията, включително на цифровите умения. Да повиши качеството, приложимостта на пазара на труда и приобщаващия характер на образованието и обучението, по-специално за ромите и другите групи в неравностойно положение. Да предприеме мерки за социално приобщаване чрез подобряване на достъпа до интегрирани социални услуги и услуги по заетостта и по-ефективно подпомагане на минималните доходи. Да подобри достъпа до здравни услуги, включително чрез намаляване на преките плащания от страна на пациентите и справяне с недостига на медицински специалисти.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 7.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и временните мерки, преизчислено от Комисията по общоприетата методика.

         (6)  Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2015 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и на Директива 2006/70/ЕО на Комисията (ОВ L 141, 5.6.2015 г., стр. 73).

         (7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Чехия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чехия за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/15

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Чехия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чехия за 2019 г.
      (2019/C 301/03)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. Тя взе предвид Европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 21 ноември 2018 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който не посочи Чехия като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Чехия за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Чехия в изпълнението на специфичните препоръки към нея, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (3), последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на Чехия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 30 април 2019 г. Чехия представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята програма за конвергенция за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (4)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (5)

                  Спрямо Чехия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2019 г. правителството посочва, че очаква да се премине от бюджетен излишък в размер на 0,3 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. до дефицит от 0,2 % през 2020 г., като според прогнозите се очаква този излишък постепенно да се влоши, достигайки 0,5 % до 2022 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо (5) средносрочната бюджетна цел, която беше променена от структурен дефицит от 1 % през 2019 г. на 0,75 % от БВП, считано от 2020 г., продължава да се преизпълнява през целия програмен период. Съгласно програмата за конвергенция за 2019 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне постепенно до 29,7 % през 2022 г. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен. Като цяло рисковете бюджетните цели да не бъдат изпълнени изглеждат балансирани, като се очаква да продължи растежът на заплатите в публичния сектор и на социалните трансфери, на фона на което ще има слабо намаление на общите приходи като дял от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. се предвижда структурното салдо да спадне до около -0,1 % от БВП през 2019 г. и до -0,4 % от БВП през 2020 г., оставайки над средносрочната бюджетна цел. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Чехия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2019 и 2020 г.

                  (6)

                  Чехия е изправена пред средна степен на риск за фискалната устойчивост на публичните финанси в дългосрочен план, основно заради разходите, свързани със застаряването на населението. Разходите за пенсии са основният фактор, който влияе отрицателно на дългосрочната устойчивост, тъй като се очаква те да нараснат с около 2 процентни пункта от БВП до 2070 г. Дългосрочните рискове произтичат от комбинацията от неблагоприятни демографски характеристики и определянето на 65 години за максимална законоустановена пенсионна възраст. В резултат на това коефициентът на възрастова зависимост, чрез който се прави съпоставка между възрастните хора и активното население, нараства почти двойно, достигайки приблизително 50 % през 2070 г. В резултат на неотдавнашни мерки размерът на пенсиите е станал по-адекватен. Наред с по-щедрото индексиране на пенсионните обезщетения правителството увеличи размера на основната пенсия и на пенсиите на по-възрастните пенсионери. Тези действия обаче не са съпроводени от политики, които биха подобрили устойчивостта. Например привеждането на продължителността на живота в съответствие със законоустановената пенсионна възраст не става автоматично. Понастоящем всяка промяна на пенсионната възраст (за законоустановено и за ранно пенсиониране) трябва да бъде предложена от правителството и одобрена от Парламента. Тези мерки могат също така да бъдат съчетани с политики за пазара на труда в подкрепа на удължаването на професионалното развитие и на участието на недостатъчно представени групи. Прогнозираното увеличение на възрастово обусловените публични разходи за здравеопазване до 2070 г. е в размер на 1,1 процентни пункта от БВП, а това също намалява дългосрочната фискална устойчивост. В този контекст по-нататъшното консолидиране на болничния сектор и инвестирането в първични и интегрирани здравни и социални грижи може да подобри разходната ефективност на системата на здравеопазване.

                  (7)

                  Чешката национална банка може да определи препоръчителни макропруденциални ограничения по отношение на ипотечното кредитиране, но съгласно действащото законодателство нейните правомощия за налагане на наказания са ограничени, тъй като тя не разполага с официални правомощия да ги прилага. Като цяло чешките банки изпълняват препоръките, а обвързващите правни ограничения вероятно ще увеличат степента на съответствие между тях и другите субекти, предоставящи ипотечни кредити, и с това ще осигурят финансова стабилност и намаляване на рисковете за кредитополучателите. Все още текат дискусиите във връзка със законодателно предложение за изменение на Закона за Чешката национална банка.

                  (8)

                  Макар и да е налице известно подобрение, корупцията продължава да притеснява предприятията и може да възпрепятства икономическата дейност. От друга страна, въведените през 2017 г. реформи, включително в областта на обществените поръчки, понастоящем са в процес на прилагане, а някои планирани мерки бяха окончателно приети от правителството и изпратени в Парламента за по-нататъшно обсъждане. Сред тях има предложения за разширяване на ролята на Сметната палата с включването на регионите и общините, както и във връзка с назначенията в държавни дружества — област, в която са възможни конфликти на интереси и регулирането е от съществено значение. Все още не са приети обаче предложенията относно защитата на лицата, които подават сигнали за нередности, и относно лобирането.

                  (9)

                  Чехия постига солидни резултати на пазара на труда. Заетостта се е повишила стабилно през последните седем години, а безработицата е спаднала значително. Въпреки това потенциалът на жените с малки деца, нискоквалифицираните лица и хората с увреждания на пазара на труда все още не се използва в достатъчна степен. На фона на недостига на работна ръка категорично съществува възможност за увеличаване на тяхното участие на пазара на труда. Разликите в заетостта и в заплащането на жените и мъжете продължават да са високи въпреки предприетите наскоро мерки, благодарение на които родителският отпуск е станал по-гъвкав и броят на детските заведения се е увеличил. Равнището на заетост на жените остава доста под това на мъжете. Недостатъчният брой финансово достъпни детски заведения, правото на дълготраен родителски отпуск, ниската степен на използване на гъвкав режим на работа и липсата на заведения за дългосрочни грижи продължават да оказват значително влияние върху участието на пазара на труда. През 2017 г. едва 6,5 % от децата на възраст под три години са посещавали същински детски заведения (при средни стойности за Съюза от 34,2 %). Въпреки че нискоквалифицираните лица съставляват малка част от населението, равнището на заетост сред тях е доста под това на хората със средна и висока квалификация. Също така процентът на заетост на хората с увреждания продължава да бъде нисък. Поради ограничен капацитет публичните служби по заетостта в момента не предоставят на търсещите работа индивидуална и непрекъсната подкрепа. Увеличаването на способността на публичните служби по заетостта да информират и активизират населението, съчетано с ефективни и целенасочени политики за установяване на активен пазар на труда, ще спомогне за стимулирането на участието на групите в неравностойно положение.

                  (10)

                  Трудовите и демографските ограничения в характеризираща се с интензивно производство икономика дават основание за повече инвестиции в образование и обучение, включително на работещите възрастни, за да се гарантира, че страната е готова да посрещне предизвикателствата, пред които я изправят структурните промени в икономиката, като например бъдещите технологични промени. Възможно е да възникнат несъответствия в качеството на уменията, включително във връзка с бъдещата автоматизация и роботизация, по-специално в сектора на цифровите технологии. Новите работни места ще изискват нови компетенции и значителни инвестиции, по-специално в професионални технически и цифрови умения на по-високо равнище, които се очаква да бъдат необходими след автоматизирането на сегашните механизирани работни места. Въпреки че през последните години има различни инициативи за въвеждане на всеобхватна стратегия за уменията, те все още не са се превърнали в една действително цялостна система.

                  (11)

                  Резултатите в областта на образованието продължават да зависят в много голяма степен от социално-икономическия произход на учещите. През 2016 г. беше въведена реформа за по-приобщаващо образование с подкрепата на Европейския социален фонд. Нейният успех ще зависи от наличието на достатъчно и устойчиво национално финансиране, по-нататъшното обучение на учителите и помощник-учителите и повишаването на осведомеността на обществеността за ползите от приобщаващото образование. Въпреки че като цяло въздействието на реформата за приобщаващо образование във връзка с участието на ромските деца в общото образование е положително, то остава ограничено. Ниските нива на инвестиции, ограничената привлекателност на учителската професия и социално-икономическите неравенства възпрепятстват завършването на по-висока образователна степен. Има недостиг на учители заради ниския престиж на професията, ниските, макар и увеличени наскоро заплати в сравнение с други професии и ограничените възможности за професионално развитие. Учителската професия продължава да бъде относително непривлекателна за талантливите млади хора. Предвид това недостигът на квалифицирани учители, съчетан с очакваните неблагоприятни демографски промени, показва, че в бъдеще наемането на учители и задържането им на работа може да бъде по-голямо предизвикателство.

                  (12)

                  Чехия е държава, през която преминава транзитния поток, и въпреки това завършването на европейските транспортни мрежи, включително коридорите на TEN-T, далеч не е приключило. Крайградската транспортна инфраструктура продължава да е незадоволителна, което ограничава достъпността на жилищата и способността на хората да пътуват до работа. Лошите транспортни връзки спъват също така стопанската дейност, особено в отдалечените региони. В районите на големите градове процесът на субурбанизация продължава, но крайградските транспортни мрежи изостават, особено по отношение на железопътната инфраструктура. Страната показва ниски резултати по отношение на нисковъглеродните аспекти, особено що се отнася до дела на енергията от възобновяеми източници в транспорта и използването на електрически превозни средства. Освен това планираният растеж на инфраструктурата за зареждане на електромобили може да е недостатъчен, за да задоволи бъдещото търсене. Повечето инвестиции в устойчив транспорт също биха могли да намалят замърсяването на въздуха и шумовото замърсяване, смекчавайки неговото въздействие върху общественото здраве, особено в градските райони. Цифровата инфраструктура се подобрява, но разделението между градските и селските райони остава, тъй като едва 59 % от домакинствата в селските райони имат достъп до високоскоростни широколентови мрежи. Подновяването на инфраструктурата на по-старите мрежи от медни проводници и възможностите за фиксиран безжичен достъп няма да бъдат достатъчни за постигането на целите за свързаност до 2025 г. За да се посрещнат бъдещите нужди от свързаност, е необходимо да се предвидят инвестиции в мрежи с много висок капацитет (т.е. оптични влакна) и подходящи мерки по отношение на търсенето.

                  (13)

                  Енергоемкостта на чешката икономика продължава да е сред най-високите в Съюза, тъй като енергийната ефективност се подобрява съвсем бавно, по-специално при сградния фонд. Най-енергоемки са промишленият и жилищният сектор. Подобряването на енергийната ефективност ще осигури възможност за повишаване на конкурентоспособността на Чехия чрез намаляване на разходите за енергия на домакинствата и предприятията, развиване на по-чисти производства и достигане до по-високи нива от веригата за създаване на стойност. В сектора на енергетиката преобладават въглищата, които са и най-големият източник на емисии на въглероден диоксид, и това застрашава съществено качеството на въздуха на местно равнище. През последните 5 години емисиите на парникови газове от автомобилния транспорт са се увеличили значително. По отношение на приспособяването към изменението на климата и предотвратяването на рискове липсват съответни действия за подходяща превенция, подготвеност и устойчивост при бедствия.

                  (14)

                  Административната и регулаторната тежест могат да възпрепятстват инвестициите. Според редица чешки дружества административната и регулаторната тежест са основна пречка пред инвестициите. Бързо променящото се законодателство и сложните административни процедури продължават да представляват основна пречка за извършването на стопанска дейност. Разходите за изпълнението на договори, честите промени на данъчните и трудовите разпоредби и трудното получаване на разрешителни за строеж са потенциален фактор, възпрепятстващ инвестициите в страната. Също така степента на административната тежест варира значително в отделните региони. Направени наскоро предложения целят да се опростят процедурите по планиране, особено по отношение на големи инфраструктурни проекти. Освен това правителството се подготвя за съставянето на нов закон за строителството до 2021 г. с участието на социалните партньори. Отговорността за надзора на пазара на продукти е разпределена между различни организации, дейността на които понякога се припокрива, а това създава предизвикателства за ефикасната координация и ефективното сътрудничество.

                  (15)

                  Наблюдава се подобрение по отношение на прозрачността и предоставяното обучение, но практиките за възлагане на обществени поръчки все още изостават, що се отнася до конкурентоспособността, заради многото процедури с една-единствена оферта, използването на критерии за качество и доверието в публичните институции. Преобладават решенията в областта на обществените поръчки, които продължават да се основават на най-ниската цена, тъй като все още не е приет стратегически подход. Все по-голям акцент се поставя върху централизираното възлагане на обществени поръчки и използването на споделен експертен опит, но тяхното въвеждане е доста бавно, въпреки доказания им потенциал.

                  (16)

                  Чехия все още не е създала напълно функционираща екосистема за иновации, основана на национална научноизследователска и развойна дейност. Страната продължава да бъде умерен новатор на равнището на Съюза, въпреки че научноизследователската и развойната дейност вече са по-интензивни. Възможно е това да се дължи на факта, че няма напълно съгласувана стратегия за публичните инвестиции, която да засили скромните резултати в областта на научните изследвания и да подобри сътрудничеството между частния сектор и академичните среди. Повишаването на производителността се дължи основно на големите чуждестранни дружества, а местните дружества изостават по отношение на генерирането на добавена стойност. Освен това общата факторна производителност, която представлява показател за степента на ефективност на капитала и труда, използвани в производството, се увеличава с относително бавни темпове. Поставянето на по-голям акцент върху иновациите на вътрешния пазар би могло да повиши производителността във всички сектори на икономиката, включително при малките и средните предприятия.

                  (17)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за преодоляване на някои от пропуските, посочени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това ще позволи на Чехия да използва по възможно най-добрия начин тези фондове за установените сектори, като се отчитат регионалните различия. Укрепването на административния капацитет на страната за управление на тези средства е важен фактор за успеха на тези инвестиции.

                  (18)

                  В контекста на европейския семестър за 2019 г. Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Чехия и го публикува в доклада за страната за 2019 г. Извършена бе и оценка на програмата за конвергенция за 2019 г., на националната програма за реформи за 2019 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Чехия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Чехия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (19)

                  В контекста на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2019 г. и становището (6) му е, че се очаква Чехия да спази Пакта за стабилност и растеж,

            ПРЕПОРЪЧВА на Чехия да предприеме следните действия през 2019 и 2020 г.:

         1.

            Да подобри дългосрочната фискална устойчивост на пенсионната система и системата на здравеопазването. Да приеме все още неприетите мерки за борба с корупцията.

         2.

            Да насърчи заетостта на жените с малки деца, включително чрез подобряване на достъпа до финансово достъпни детски заведения, и тази на групите в неравностойно положение. Да повиши качеството и приобщаващия характер на системите на образование и обучение, включително чрез насърчаване на придобиването на технически и цифрови умения и чрез популяризиране на учителската професия.

         3.

            Да насочи икономическата политика във връзка с инвестициите към транспорта, по-специално неговата устойчивост, към цифровата инфраструктура, ниските въглеродни емисии и енергийния преход, включително енергийната ефективност, като се отчитат регионалните различия. Да намали административната тежест във връзка с инвестициите и да подкрепи конкуренция при възлагането на обществени поръчки, основаваща се в по-голяма степен на качеството. Да премахне пречките, които възпрепятстват развитието на напълно функционираща екосистема за иновации.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 12.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и временните мерки, преизчислено от Комисията по общоприетата методика.

         (6)  По член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.