title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Австрия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/117

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Австрия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2019 г.
      (2019/C 301/20)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. Тя надлежно взе предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 21 ноември 2018 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който не посочи Австрия като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) („Препоръка от 2019 г. за еврозоната“), в която са очертани пет препоръки за еврозоната („препоръките за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Австрия следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на Препоръката от 2019 г. за еврозоната в съответствие с препоръки 1—3 по-долу. По-специално съсредоточаването на икономическата политика, свързана с инвестициите в посочените области, ще спомогне за изпълнението на втората препоръка за еврозоната относно подкрепата за инвестициите, докато препоръката за пренасочване на данъчното облагане от труда е насочена към третата препоръка за еврозоната относно функционирането на пазара на труда.

                  (3)

                  Докладът за Австрия за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Австрия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (4), последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на Австрия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (4)

                  На 24 април 2019 г. Австрия представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята програма за стабилност за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоки относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Понастоящем по отношение на Австрия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2019 г. правителството очаква номиналното салдо да се подобри от излишък в размер на 0,1 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2018 г. до 0,3 % от БВП през 2019 г. и постепенно да намалее до балансирана бюджетна позиция през 2023 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо (6) средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит в размер на 0,5 % от БВП — продължава да се преизпълнява през целия период на програмата. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква постепенно да спадне от 73,8 % от БВП през 2018 г. до 59,8 % от БВП през 2023 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен. Рисковете, залегнали в основата на средносрочното бюджетно планиране, изглеждат умерени и са свързани главно с обявеното реализиране на икономии на разходи в публичната администрация, които ще се използват за финансиране на планираната реформа на данъка върху доходите на физическите лица и корпоративния данък.

                  (7)

                  На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Австрия да постигне средносрочната бюджетна цел през 2019 г., като вземе предвид допуснатото отклонение, свързано с необичайни събития, за които се предоставя временно отклонение. Това е в съответствие с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи (7) от 2,9 %, което съответства на подобрение на структурното салдо с 0,3 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. структурното салдо се очаква да се подобри от – 0,1 % от БВП през 2019 г. до 0,0 % от БВП през 2020 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Австрия се очаква да спази правилото за дълга през 2019 г. и 2020 г. Като цяло Съветът е на мнение, че през 2019 г. и 2020 г. се очаква Австрия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (8)

                  В дългосрочен план Австрия е изправена пред средни рискове за фискалната устойчивост. Тези рискове са свързани с прогнозираното увеличение на публичните разходи за здравеопазване, дългосрочни грижи и пенсии. Докато в Австрия покритието на здравните услуги като цяло е високо, се предвижда разходите за обществено здравеопазване да се увеличат с 1,3 процентни пункта до 8,3 % от БВП до 2070 г. и следователно повече от средната стойност за Съюза от 0,9 процентни пункта. Разходите за дългосрочни грижи се очаква да се удвоят от 1,9 % на 3,8 % от БВП до 2070 г. Въвеждането на тавани за разходите чрез Закона за финансово уравняване от 2017 г. и реформата на първичната здравна помощ, насочена към намаляване на прекомерната зависимост от болничния сектор, започнаха да дават резултати по отношение на проблема с устойчивостта. Приетият неотдавна Закон за организацията на социалната сигурност може да доведе до икономии на управленски и административни разходи, но ще генерира първоначални разходи. Качеството и рентабилността ще бъдат допълнително подпомогнати от по-ефективните обществени поръчки (например тръжна процедура в целия Съюз, използване на критерии за възлагане, различни от цената, и обединяване на оферти от различни региони) и от по-широкото използване на решения за електронно здравеопазване. В областта на дългосрочните грижи неотдавнашните мерки на политиката, като например решението за премахване на задължението пациентите да използват собствени частни средства за финансиране на дългосрочни болнични грижи, се очаква по-скоро да повишат разходите, отколкото да ги ограничат.

                  (9)

                  Разходите за пенсии ще достигнат най-висока точка през 2036 г., с равнище от 1,2 процентни пункта от БВП над референтната стойност за 2016 г. Предишните реформи успешно осигуриха стимули за по-късно пенсиониране (между 2014 г. и 2017 г. ефективната възраст на напускане на пазара на труда се е увеличила с 1,5 години за мъжете и с 1 години за жените). Въпреки това премахването на разликата между законоустановената и ефективната пенсионна възраст продължава да бъде предизвикателство, а по-дългият трудов живот следва да се насърчава. В допълнение, коригирането на минималната възраст за ранно пенсиониране и минималната възраст за пенсиониране на законоустановена пенсионна възраст би спомогнало за по-ефективното подобряване на дългосрочната устойчивост в контекста на застаряващото общество. Автоматичното обвързване на законоустановената пенсионна възраст с по-високата продължителност на живота в бъдеще може да намали публичните разходи за пенсии. Това намаление се оценява на 2,4 процентни пункта от БВП през 2016—2070 г., като по този начин се компенсира увеличението, до което би довела непроменената политика.

                  (10)

                  Фискалният федерализъм на Австрия води до значително несъответствие между отговорностите за извършване на разходи и отговорностите за събиране на приходи на поднационално равнище. Вместо да се разчита на данъчна автономия, поднационалните бюджети се захранват от сложна система за споделяне на данъци и междуправителствени трансфери. Това възпрепятства фискалната прозрачност и политическата отчетност и предоставя малко стимули за ефективно изразходване на публични средства. Със Закона за междуправителствените фискални отношения от 2017 г. бяха въведени редица промени с цел рационализиране на фискалните отношения между различните равнища на управление. Промените включват опростяване на разпределението на общите данъци, определяне на собствен източник на приходи за провинциите (Länder), както и постигане на съгласие за по-нататъшни реформи за по-прозрачно разпределение на законодателните и изпълнителните отговорности между равнищата на управление. Що се отнася до последните, пакетът за разпределяне на компетенциите (Kompetenzbereinigungspaket) представлява първа стъпка към разграничаване на отговорностите, тъй като с него областите на споделената политика се разпределят, като отговорността за тях се възлага или (изключително) на федералното равнище, или на провинциите (Länder) и се намаляват взаимните права на одобрение. Законът обаче засяга само ограничен брой области на политиката.

                  (11)

                  Данъчната структура на Австрия се характеризира с голяма тежест върху труда (данъци за заплати и социалноосигурителни вноски). Ако данъчните етажи не се индексират с инфлацията, с времето тази тежест се очаква да нарасне. През 2017 г. делът на данъците върху труда в общите данъчни приходи възлиза на 55,3 % и е сред най-високите в Съюза (средно 49,7 %). Неотдавнашните реформи, като например намаляването на социалноосигурителните вноски за лицата с ниски доходи и работодателите и облекчаването на данъчното облагане за работещите родители по силата на новата схема Family Bonus plus, помогнаха за намаляване на данъчната тежест върху труда. Все още са налице възможности за прехвърляне на данъчния микс към източници, които подкрепят по-приобщаващ и устойчив растеж. По-специално се счита, че периодичните данъци върху недвижимата собственост са относително благоприятни за растежа и прогресивни, тъй като лицата с по-високи доходи вероятно разполагат с повече жилищно имущество. Поради в голяма степен остарялата данъчна основа обаче приходите от периодичните данъци върху недвижимата собственост в Австрия продължават да са ниски и на нива доста под средните за Съюза. Преоценката на данъчната основа би помогнала за генерирането на повече приходи и би разрешила проблемите, свързани със справедливостта, които възникват при отделяне на стойностите на земята и недвижимото имущество от пазарните цени. Ефективните, добре проектирани данъци върху богатството също биха могли да направят данъчната система по-справедлива, особено в контекста на значителните неравенства в разпределението на богатството в Австрия и при липсата на данъци върху наследството и даренията. И накрая, екологичните данъци помагат да се интернализират отрицателните външни последици от използването на ресурсите и замърсяващите дейности, свързани със здравето и климата. В този контекст следва да бъде преразгледано сегашното преференциално данъчно третиране на тези дейности.

                  (12)

                  Пазарът на труда се подобрява. Неизползваният потенциал на човешкия капитал обаче възпрепятства производителността и дългосрочния растеж, като мерки в тази област са особено необходими по отношение на жените, нискоквалифицираните работници, по-възрастните работници и хората с мигрантски произход. Въпреки като цяло високото равнище на заетост при жените (71,7 % за Австрия спрямо 67,4 % за Съюза през 2018 г.) броят на работните места на пълно работно време остава доста нисък. Заетостта на непълно работно време при жените е значително по-висока от средната за Съюза (47,6 % за Австрия спрямо 30,8 % за Съюза през 2018 г.) и е свързана главно с недостатъчния брой детски заведения и високия дял на жените, извършващи неплатена работа, свързана с полагането на грижи. Настоящата система на услуги за грижи за деца и на отпуските по семейни причини не допринасят в достатъчна степен за равни възможности за мъжете и жените на пазара на труда. Допълнителните инвестиции във финансово достъпни целодневни грижи за деца и целодневни училища ще помогнат на повече жени да работят на пълно работно време, ще спомогнат за това потенциалът на жените на пазара на труда да се използва по-пълноценно и ще подобрят производителността и дългосрочния приобщаващ растеж. Заетостта на непълно работно време при жените също обяснява значителен дял от некоригираната разлика в заплащането на жените и мъжете, която остава видимо над средното за Съюза равнище (19,9 % за Австрия спрямо 16,0 % за Съюза през 2017 г.). Други важни фактори за това несъответствие са прекомерно високият дял на жените в нископлатените сектори, сегрегацията, свързана с избора на образование, недостатъчното представителство на жените на ръководни и надзорни позиции и прекъсванията в кариерата. Като цяло значителната разлика между половете по отношение на пенсионните доходи (40,5 % за Австрия спрямо 35,2 % за Съюза през 2017 г.) е до голяма степен резултат от тези неравенства по отношение на доходите, генерирани по време на трудовия живот. Освен това малко заетите лица, по-голяма част от които са жени, не са обхванати от системата за обезщетения за безработица. Високите равнища на безработица сред нискоквалифицираните лица сочат недостатъчно използване на потенциала на пазара на труда. Над 44 % от всички безработни са завършили само основно образование (до прогимназиален етап на основното образование, Pflichtschule). Активните политики на пазара на труда, които насърчават повече хора да работят или да търсят работа, включително възможности за учене през целия живот, продължават да бъдат от решаващо значение за реализирането на трудовия потенциал на работниците с мигрантски произход и нискоквалифицираните възрастни лица. Участието на социалните партньори в процеса на вземане на решения в тези области на политиката по традиция е силно, но въпреки това се поставя под въпрос.

                  (13)

                  Недостигът на квалифицирана работна ръка показва необходимостта от повече инвестиции в общо образование и обучение. Учебните резултати на учениците в неравностойно положение не са се подобрили. Продължава да има голяма разлика в резултатите на студентите със и без мигрантски произход. Изпитите на национално равнище през 2016 г. показаха, че равнището на основни умения представлява предизвикателство с оглед на това, че около една четвърт от учениците в 8-и клас не постигат или само частично постигат образователните стандарти по немски език. Резултатите на учениците със слаб социално-икономически или мигрантски произход на националните изпити почти не са се подобрили. Неотдавнашните международни изпити потвърдиха също така задълбочаващите се различия в областта на четенето при учениците от семейства с по-нисък социално-икономически статус или мигрантски произход. В програмата за международна оценка на учениците, учениците, родени в Австрия, постигат по-добри резултати от мигрантите от първо поколение, като разликата е еквивалентна на почти три години обучение. Неотдавнашните реформи в образованието отчасти подкопават предишните усилия за реформи и не съответстват на най-добрите практики на Съюза и ОИСР. В този контекст разпространението на целодневното училищно образование се забави, а селектирането и разпределянето по групи с различни постижения в общото училищно образование се засилват. Необходими са инвестиции за преодоляване на различията в образователните резултати, дължащи се на социално-икономическия или мигрантски произход. Макар че резултатите на Австрия по отношение на уменията в областта на цифровите технологии на нейните граждани са над средните в Съюза, тя изостава спрямо държавите с най-добри резултати. В икономиката все повече се наблюдава недостиг на квалифицирани специалисти в областта на информационните технологии, тъй като нарастващото търсене не е задоволено чрез достатъчно предлагане на компютърни специалисти.

                  (14)

                  Австрия е страна, която инвестира значително в научноизследователска и развойна дейност и има амбициозни национални цели. Резултатите в областта на научните изследвания и иновациите обаче не са на равнището на тези на водещите новатори в Съюза (8). Увеличението на инвестициите в научноизследователска и развойна дейност не води до еквивалентно подобрение в резултатите в областта на иновациите и растежа на производителността. По-специално, Австрия отчита слаби резултати при заетостта в бързо растящите новаторски предприятия. Инвестициите в научноизследователска и развойна дейност биха били по-ефективни, ако те се превръщат изцяло във високи постижения в научната област и в авангардни иновации. За тази цел следва да се създадат условия за повече и по-добри връзки между науката и бизнеса и да се насърчи сътрудничеството в областта на приоритетите за интелигентна специализация между различните региони и с други държави. Освен това допълнителните инвестиции биха могли да генерират силно увеличение на производителността и резултати в областта на иновациите, включително що се отнася до екологичните иновации, капацитета за иновации на малките и средните предприятия (МСП) и допълнителните нематериални активи.

                  (15)

                  Макар че Австрия има по-добри от средните за Съюза резултати, що се отнася до цялостния напредък в областта на цифровизацията, тя не достига до равнището на „лидер в иновациите в Съюза“. Това се отнася за използването на цифровите технологии, както и за тяхното развитие. Информационният и технологичният сектор в Австрия е сравнително малък и не отбелязва същия растеж като сходни сектори в страните „лидери в иновациите“. В допълнение в селските райони липсва високоскоростна връзка, което засилва разликите по отношение на цифровизацията и капацитета за иновации между регионите. Значителни разлики са налице и по отношение на цифровата инфраструктура в училищата, например за покритието на безжичните локални мрежи. Австрия е въвела няколко програми за финансиране с цел подобряване на високоскоростните интернет връзки в цялата страна. Съживяването на цялостната стратегия за цифровизация на Австрия ще предостави възможност за приемане на цели и показатели и за наблюдение на напредъка по отношение на необходимите публични и частни инвестиции в цифровизация.

                  (16)

                  Подобряването на енергийната ефективност и увеличаването на дела на възобновяемите енергийни източници ще засилят потенциала на Австрия за устойчив растеж и ще спомогнат за постигането на целите на страната за 2030 г. в областта на климата и енергетиката. За постигането на тези цели обаче са необходими допълнителни усилия. Освен това, публичните инвестиции в научноизследователска и развойна дейност в областта на околната среда и енергетиката са под средните за Съюза. Подобряването на енергийната ефективност и използването на енергия от възобновяеми източници в МСП ще спомогне за намаляване на потреблението на енергия. Инвестициите в саниране на сгради, производство на електроенергия от възобновяеми източници и устойчива мобилност биха могли да дадат значителен тласък на икономиката на Австрия. Преходът към кръгова икономика изисква цялостна стратегия и повече инвестиции от страна на предприятията.

                  (17)

                  Въпреки неотдавнашния подем вследствие на благоприятния икономически климат, Австрия все още не е успяла да възстанови растежа на общата факторна производителност и да преодолее продължаващия десетилетия застой в този основен двигател на икономическия растеж и конкурентоспособността. Лостовете в подкрепа на растежа на производителността са свързани с цифровизацията и растежа на предприятията и конкуренцията в сектора на услугите. По-големите предприятия в Австрия внедряват цифрови технологии и бизнес модели с добри темпове, но по-малките предприятия изостават. Цифровизацията на по-малките предприятия, включително микропредприятията, е особено важна, тъй като те са гръбнакът на австрийската икономика. Значителното използване на програмата „KMU Digital“ показва търсенето и интереса сред МСП към съвети в областта на цифровизацията. Удължаването на срока на програмата и разширяването на нейния обхват биха били от полза, както и по-нататъшното съсредоточаване на политиката върху цифровизацията на предприятията в рамките на цялостната стратегия за цифровизация на Австрия.

                  (18)

                  Предприятията, които започват или разрастват дейността си в Австрия, и по-специално силно новаторските дружества, продължават да се сблъскват със структурни проблеми. Австрия изостава в сравнение с други подобни държави членки по отношение на заетостта в бързо разрастващите се новаторски предприятия. Това свидетелства за нуждата от по-добри условията за разрастване на новаторските предприятия, като този процес продължава да бъде възпрепятстван от фактори като средата за рисков капитал, която е по-слабо развита и разнообразна, отколкото в страните „лидери в иновациите“. Проблемно е финансирането на по-късните етапи, например под формата на рисков капитал и достъп до публичните капиталови пазари за разрастващите се предприятия. Новосъздаденият сегмент на МСП на виенската фондова борса е стъпка в правилната посока. Предприятията с високи темпове на растеж са от решаващо значение за разпространението на новите технологии и бизнес модели, включително цифрови такива, а оттук — за ръста на производителността.

                  (19)

                  В Австрия има значителни бариери пред достъпа и ограничителни правила за упражняването на бизнес услуги и регулирани професии. Те включват специфични изисквания за капиталово участие, широк набор от запазени дейности и интердисциплинарни ограничения. Регулаторните пречки, особено по отношение на ежедневното функциониране на магазините, допринасят за относително слабото развитие на сектора на търговия на дребно в Австрия. Голямата административна тежест продължава да е важен проблем за предприятията в Австрия. Продължаващите усилия за намаляване на тежестта и планираната оценка на австрийския Закон за търговското лицензиране (Gewerbeordnung) са важни инструменти за подобряване на бизнес средата. По-голямата конкуренция в сектора на услугите също би помогнала за справяне с предизвикателствата на Австрия в областта на разпространението на цифрови технологии и бизнес модели.

                  (20)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за преодоляване на някои от пропуските, посочени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това ще позволи на Австрия да използва по най-добрия начин тези фондове в определените сектори при отчитане на регионалните различия.

                  (21)

                  В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия и го публикува в доклада за страната за 2019 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2019 г., националната програма за реформи за 2019 г., както и последващите действия по препоръките, отправени към Австрия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза. Това отразява необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (22)

                  Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г. и е на мнение (9), че се очаква Австрия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

            ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия през 2019 г. и 2020 г.:

         1.

            да гарантира устойчивостта на здравеопазването, дългосрочните грижи и пенсионните системи, включително чрез адаптирането на законоустановената пенсионна възраст с оглед на очакваното нарастване на продължителността на живота; да опрости и рационализира фискалните взаимоотношения и компетенции между различните равнища на управление и да съгласува отговорностите за финансиране с отговорностите за извършване на разходи;

         2.

            да измести данъчната тежест от труда към източници, които са по-малко вредни за приобщаващия и устойчив растеж; в постоянно сътрудничество със социалните партньори да подпомогне заетостта на пълно работно време сред жените, включително чрез подобряване на услугите за грижи за децата, и да подобри резултатите на пазара на труда за нискоквалифицираните лица; да повиши нивото на основни умения на групите в неравностойно положение, включително на хората с мигрантски произход;

         3.

            да съсредоточи инвестиционната икономическа политика върху научноизследователската и развойната дейност, иновациите, цифровизацията и устойчивостта, с отчитане на регионалните различия; да подкрепи ръста на производителността чрез стимулиране на цифровизацията и растежа на предприятията и чрез намаляване на регулаторните бариери в сектора на услугите.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 136, 12.4.2019 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 84.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методика.

         (7)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (8)  Както са определени в Сравнителния анализ на европейските иновации от 2018 г. — Лидер в иновациите: SE, DK, FI, NL, UK, LU. Силен новатор: DE, BE, IE, AT, FR, SI.

         (9)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Полша за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/123

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Полша за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2019 г.
      (2019/C 301/21)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. Тя взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 21 ноември 2018 г. Комисията прие също Доклад за механизма за предупреждение, в който Полша не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Полша за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Полша в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (3), последващите действия във връзка със специфичните препоръки, отправени към Полша през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 26 април 2019 г. Полша представи националната си програма за реформи за 2019 г., а на 29 април 2019 г. представи програмата си за конвергенция за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (4)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха разгледани при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове („ЕСИ фондове“) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (5)

                  Понастоящем спрямо Полша се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2019 г. правителството планира леко влошаване на номиналното салдо — от дефицит в размер на 0,4 % от (брутния вътрешен продукт) БВП през 2018 г. до 0,6 % от БВП през 2022 г., с дефицит от 1,7 % от БВП през 2019 г. и излишък от 0,2 % от БВП през 2020 г. Преизчисленото структурно салдо, при дефицит в размер на 1,1 % от БВП, ще се доближи до средносрочната бюджетна цел, която е структурен дефицит от 1,0 % от БВП през 2022 г. Съгласно програмата за конвергенция за 2019 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 48,9 % от БВП през 2018 г. до 40,6 % през 2022 г. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен. В същото време оперативните детайли на някои от мерките, необходими с цел подкрепа на планираните цели за дефицита от 2020 г. нататък, все още не са напълно конкретизирани.

                  (6)

                  В програмата за конвергенция за 2019 г. се посочва, че Полша е изпълнила компенсационни мерки, свързани със сушата, като тяхното въздействие върху бюджета през 2018 г. е било значително. В програмата за конвергенция се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Специфичното третиране на разходите, свързани със сушата, би могло да се вземе предвид при прилагане на клаузата за „необичайно събитие“. Според Комисията свързаните допустими допълнителни разходи през 2018 г. възлизат на 0,07 % от БВП. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като изключителната суша се смята за необичайно събитие, въздействието ѝ върху публичните финанси на Полша е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2018 г. бе намален, за да се вземат под внимание тези допълнителни разходи.

                  (7)

                  На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Полша да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (5) няма да надвиши 4,2 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. има риск от значително отклонение от препоръчаната корекция през 2019 г.

                  (8)

                  През 2020 г., с оглед на прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП на Полша от 2,0 % от БВП, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не следва да надвишава 4,4 % в съответствие със структурната корекция от 0,6 % от БВП, произтичаща от общоприетата корекционна матрица от изисквания съгласно Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. има риск от значително отклонение от това изискване през 2020 г. Като цяло Съветът е на мнение, че от 2019 г. трябва да се предприемат необходимите допълнителни мерки, за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (9)

                  Полша постигна значителен напредък по отношение на повишеното спазване на данъчното законодателство. В същото време страната се радва на силен икономически растеж, пазарът на труда е в подем, а делът на трудовите договори, които са предмет на социалноосигурителни вноски, постепенно се увеличава. Всички тези фактори допринесоха за увеличаване на публичните приходи. Част от увеличените приходи са от циклично естество и могат да отслабнат, когато макроикономическата среда се влоши. Същевременно публичните разходи се увеличиха през последните години като дял от БВП. Няколко нови категории разходи са с постоянен характер и тяхна промяна в близко бъдеще може би няма да бъде лесна. Освен това в бъдеще публичните финанси на Полша ще бъдат подложени на натиск за увеличаване на разходите, по-специално поради застаряването на населението. Тези фактори засилват необходимостта от нови инструменти за укрепване на управлението на разходите, включително редовна оценка на ефективността и ефикасността на разходите. При все че през 2018 г. Полша продължи да работи за подобряване на бюджетната система, цялостната реформа е сложна и ще се прилага поетапно в продължение на няколко години. Макар че като цяло фискалната рамка е силна, както и това че независими институции обхващат някои от функциите, които обичайно се изпълняват от фискални съвети, Полша остава единствената държава членка без независим фискален съвет. При все че Полша не е постигнала напредък в ограничаване на широкото използване на намалени ставки за данък добавена стойност, правителството започна реформа, която има потенциала да опрости ставките и да намали вероятността от грешки при тях.

                  (10)

                  До 2017 г. средната пенсионна възраст се увеличаваше вследствие на минали реформи, като например отнемането на възможностите за ранно пенсиониране и постепенното увеличаване на законоустановената пенсионна възраст. През 2018 г. средната пенсионна възраст намаля както при мъжете, така и при жените, което отразява намаляването на законоустановената пенсионна възраст в края на 2017 г. Продължаващото увеличаване на реалната възраст за пенсиониране е от решаващо значение за участието на пазара на труда и по този начин за икономическия растеж, като се има предвид намаляването на населението в трудоспособна възраст. От решаващо значение е също така да се гарантира адекватността на бъдещите пенсии, да се предотврати бедността в напреднала възраст и следователно да се подобри също фискалната устойчивост на пенсионната система. Намаляването на законоустановената пенсионна възраст на 60 години за жените и на 65 години за мъжете през есента на 2017 г. ще има значително отрицателно въздействие върху бъдещите равнища на пенсиите и ще доведе до значително различие между мъжете и жените в това отношение. Съществуващите преференциални пенсионни схеми водят до фискални разходи и до намаляване на мобилността на работниците между секторите. Специалната система за социално осигуряване за земеделски производители, субсидирана в размер на близо 0,8 % от БВП, възпрепятства трудовата мобилност и допринася за скритата безработица в селското стопанство.

                  (11)

                  Благоприятната макроикономическа среда спомогна за силните постижения на полския пазар на труда през последните години. Равнищата на заетост продължиха да се увеличават, като след няколко години на спад равнищата на безработица се стабилизираха на рекордно ниско равнище под 4 % през 2018 г. При все това участието на някои групи в работната сила, особено на нискоквалифицираните лица, лицата с увреждания и лицата, полагащи грижи за тях, както и на по-възрастните хора остава ниско в сравнение с другите държави членки. Полската система за социално осигуряване не осигурява достатъчно стимули за започване на работа. Детските надбавки намалиха бедността и неравенството, но имаха отрицателно отражение върху участието на родителите, предимно на жените, на пазара на труда поради техния размер и начина, по който са структурирани. Процентът на децата под тригодишна възраст, записани в детски заведения, остава сред най-ниските в ЕС. Освен това дългосрочните грижи се предоставят най-вече от членове на семейството без почти никаква институционална подкрепа, което не позволява на лицата, полагащи грижите, да работят. Намалената законоустановена пенсионна възраст насърчи някои по-възрастни работници да напуснат пазара на труда. Миграцията от държави извън ЕС спомогна да се посрещне увеличеното търсене на работна ръка, но има признаци, че може да е трудно да се постигне траен приток на работници мигранти.

                  (12)

                  Между 2015 г. и 2017 г. Полша предприе мерки за справяне със сегментирането на пазара на труда чрез ограничаване на възможността за злоупотреби с временната заетост, увеличаване на социалноосигурителните вноски по някои нестандартни трудови договори и въвеждане на минимално почасово заплащане за някои от тези договори. Макар делът на временните договори да намалява от 2015 г. насам благодарение на предприетите мерки и поради недостига на работници, като този процес се ускори през 2018 г., посоченият дял все още остава сред най-високите в Съюза. Не бяха предприети допълнителни законодателни промени, засягащи този въпрос, тъй като реформата на кодекса на труда в крайна сметка не беше приложена. Адекватността на бъдещите пенсии на работниците, които са самостоятелно заети, и лицата с определени нестандартни договори се явява като потенциален проблем.

                  (13)

                  Подкрепената с достатъчно инвестиции качествена система за образование и обучение в перспектива, обхващаща целия живот, може да бъде ключов фактор за подпомагане на бъдещите перспективи за растеж в Полша. Придобиването на умения и компетенции, които са необходими за намиране на работа в един бързо променящ се пазар на труда, е от решаващо значение за насърчаване както на участието в работната сила, така и на иновационния капацитет на икономиката. Процентът на участие на възрастните в образование и обучение е много по-нисък от средното за Съюза, а професионалното обучение в предприятията не се използва достатъчно. Това, в съчетание с някои слабости в цифровите умения, както и при уменията в областта на езиковата и математическата грамотност, особено сред възрастните, които нямат висше образование, пречи на тяхната пригодност за заетост. Недостатъчното качество на обучението на учителите и някои пропуски в техните умения е вероятно да имат отрицателно въздействие върху качеството на образованието. Налице са и слабости в системата за осигуряване на качество на висшето образование. Въпреки неотдавнашните реформи в професионалното образование и във висшето образование, все още липсва ефективна координация на ученето за възрастни и не е ясно въздействието на различните мерки на политиката върху качеството на предоставяните образование и обучение, както и на равнището на уменията.

                  (14)

                  Дългосрочните икономически перспективи на Полша зависят от развитието на потенциала на икономиката за иновации. Полша обаче все още се класира ниско по отношение на иновациите, като нискотехнологичните сектори представляват значителен дял от икономическата структура на страната и са налице големи регионални различия по отношение на резултатите в областта на иновациите. При все че са предприети някои мерки за подобряване на сътрудничеството между науката и бизнеса, продължават да съществуват редица финансови и нефинансови пречки. По-специално сложните административни процедури и ограничените умения на учените за управлението на съвместни публично-частни научноизследователски и развойни проекти продължават да бъдат основни препятствия. Клъстерите и формализираните корпоративни мрежи, особено между малките и средните предприятия и големите предприятия, играят ограничена роля за разпространението на иновативни решения. Реформата на висшето образование от 2018 г. подобрява някои аспекти на полската научна среда, но само частично засяга важни въпроси като разпокъсаността на сектора на научните изследвания, заплатите на изследователите или интернационализацията на полската наука. Брутните вътрешните разходи за научноизследователска и развойна дейност останаха приблизително на половината от средното за Съюза през 2017 г., като са налице значителни регионални различия.

                  (15)

                  Резултатите в областта на здравеопазването продължиха да се подобряват, но остават под средното за Съюза равнище, като средната продължителност на живота при мъжете е била по-ниска от тази на жените с 7,9 години през 2017 г., а разликата между най-високо и най-ниско образованите поляци е била 10 години през 2016 г. Достъпът до системата на здравеопазването и нейната ефективност са засегнати от ниските разходи и недостига на персонал. Броят на практикуващите лекари и медицински сестри спрямо броя на населението е сред най-ниските в Съюза, като една четвърт от медицинския персонал е над пенсионна възраст. Незадоволените потребности от медицински услуги са намалели през 2017 г., но остават сред най-високите в ЕС, а чакането за някои процедури се е увеличило значително от 2010 г. насам. Полша е разработила карти на потребностите от здравеопазване, но те все още не са се превърнали в инструменти за подпомагане на вземането на решения относно закупуването на здравни услуги и здравните инвестиции. Системата на здравеопазването продължава да се гради предимно на болничните грижи, като първичните и амбулаторните грижи остават недоразвити. Системата за дългосрочни грижи е слаба, без стандартизирани услуги и съгласуван стратегически подход. Повечето дългосрочни грижи се предоставят от лица, полагащи неформални грижи, като това често са членове на семейството с малка институционална подкрепа. През 2017 г. разходите за обществено здравеопазване на Полша възлизаха на 4,7 % от БВП, което е значително под средното за Съюза равнище от 7 % от БВП. Полша планира да увеличи постепенно тези разходи през следващите години. Това може да се окаже обаче труднопостижимо, като се има предвид, че наскоро обявените планове за увеличаване на социалните трансфери за домакинствата със средни и високи доходи ще ограничат фискалното пространство в бъдеще.

                  (16)

                  Макар че инфраструктурата в Полша се е подобрила значително, някои сектори все още показват значителни пропуски в свързаността. Инвестициите в пътища, които трябва да бъдат завършени до 2024 г. в съответствие с националната програма за изграждане на пътища, ще бъдат концентрирани основно в източната част на Полша, като някои северни региони ще останат в по-малка степен свързани. Все още има съществени празнини в трансевропейската мрежа на железопътния транспорт, като инвестициите в железопътния транспорт се извършват по-бавно от инвестициите в пътища. Процентът на загиналите по пътищата все още е сред най-високите в Съюза. Градовете са изправени пред растящи предизвикателства, свързани с мобилността, като например задръстванията и замърсяването на въздуха в резултат на нарастващия пътнически автомобилен парк и на големия дял на старите автомобили. Емисиите на парникови газове от автомобилния транспорт са се увеличили значително през последните пет години. Настоящите стимули за използването на колективни, активни видове транспорт с ниски емисии не са достатъчни за справяне с тези предизвикателства. Фиксираната интернет свързаност в Полша продължава да бъде една от най-ниските в Съюза, като високоскоростният широколентов достъп е наличен главно в големите градове.

                  (17)

                  Полската икономика е сред най-неефективните в Съюза от гледна точка на въглеродните емисии. Лошата изолация на обществените и частните сгради допринася за по-голямото потребление на енергия и по-високата енергийна бедност. В Полша се намират също градовете с най-замърсен въздух в Съюза, особено в южните и централните региони. Инвестирането в по-висока енергийна ефективност, по-специално в сградния сектор, увеличаването на дела на интензивното и по-чисто производство на енергия с ниски въглеродни емисии, както и подкрепата за намаляване на емисиите от транспорта биха намалили зависимостта от изкопаеми горива и ограничили замърсяването на въздуха, като същевременно се понижат социалните разходи и се подобри качеството на живот. Настоящата законодателна среда, включително законът за създаване на запаси на газ, законът за замразяване на цените на електроенергията и наредбите за вятърни генератори на сушата, може да възпрепятства инвестициите в пазарите на електроенергия и газ и да окаже влияние върху конкурентоспособността на енергийния сектор и енергоемките отрасли на Полша в дългосрочен план.

                  (18)

                  Качеството на новото и измененото законодателство, както и стабилната и предвидима бизнес среда са от голямо значение за запазването на благоприятни икономически условия и за подкрепата на растежа на частните инвестиции. Нестабилната регулаторна рамка и други пречки пред експанзията на дружествата оказват отрицателно въздействие върху инвестиционната дейност и производителността. Установяването на ефективен диалог с всички заинтересовани страни би спомогнало за подобряване на качеството на законодателството и — чрез ограничаване на броя на необходимите промени — би допринесло положително за стабилността на стопанската среда. Ето защо засилването на ролята на консултациите със социалните партньори и обществените консултации — чрез осигуряване на достатъчно време за консултации, повишено отчитане на становищата на заинтересованите страни, събрани по време на процеса, и максимално ограничаване на броя на законите без предвидени консултации — би спомогнало значително за свеждането до минимум на административната тежест в резултат на честите изменения в правото, за увеличаването на инвестициите и за насърчаването на устойчив икономически растеж в дългосрочен план. Гарантирането на принципите на правовата държава и на независимостта на съдебната система са също от първостепенно значение в този контекст. Припомня се, че през декември 2017 г. Комисията представи на Съвета мотивирано предложение да определи, че съществува очевиден риск от тежко нарушение на принципите на правовата държава от страна на Полша. Тези опасения са предмет на производства, които все още не са приключени от Съда на Европейския съюз и са в контекста на член 7 от ДЕС. Правната сигурност и доверието в качеството и предвидимостта на регулаторните, данъчните и другите политики, както и в институциите са важни фактори за инвестиционната среда.

                  (19)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за справяне с някои от недостатъците, установени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това ще позволи на Полша да използва по най-добрия начин тези фондове по отношение на посочените сектори, като се вземат предвид регионалните различия.

                  (20)

                  През последните години се разшири силно ролята на държавата в банковия, застрахователния и енергийния сектор. Увеличената държавна собственост представлява ново предизвикателство за конкуренцията и за регулаторната рамка и рамката за управление. Поради това качеството на управлението и независимостта на регулаторите и надзора стават все по-важни, като се имат предвид потенциално конфликтните интереси и по-силните връзки между финансовия сектор и държавата.

                  (21)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2019 г., като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

            ПРЕПОРЪЧВА на Полша да предприеме следните действия през периода 2019—2020 г.:

         1.

            Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 4,4 % през 2020 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Да предприеме допълнителни стъпки за подобряване на ефикасността на публичните разходи, включително чрез подобряване на бюджетния бюджетната система.

         2.

            Да гарантира адекватността на бъдещите пенсионни обезщетения и устойчивостта на пенсионната система чрез предприемане на мерки за увеличаване на действителната възраст на пенсиониране и извършване на реформа на преференциалните пенсионни схеми. Да предприеме стъпки за увеличаване на участието на пазара на труда, включително чрез подобряване на достъпа до грижи за деца и дългосрочни грижи, и да премахне оставащите пречки пред по-трайните форми на заетост. Да насърчава качественото образование и уменията, съобразени с пазара на труда, особено чрез учене за възрастни.

         3.

            Да засили иновационния капацитет на икономиката, включително чрез подкрепа за научноизследователските институции и тяхното по-тясно сътрудничество с бизнеса. Да съсредоточи икономическа политика, свързана с инвестициите, върху иновациите, транспорта, особено по отношение на неговата устойчивост, цифровата и енергийната инфраструктура, здравеопазването и по-чистата енергия, като се вземат предвид регионалните различия. Да подобри регулаторната среда, по-специално чрез засилване на ролята на консултациите със социалните партньори и обществените консултации в законодателния процес.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 88.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Нетните първични държавни разходи включват общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от четири години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 година относно националната програма за реформи на Португалия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2019 г.

text:
               5.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 301/129

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 юли 2019 година
      относно националната програма за реформи на Португалия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2019 г.
      (2019/C 301/22)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като имат предвид, че:

                  (1)

                  На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. Тя взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 21 ноември 2018 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Португалия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) (наричана по-долу „препоръка за еврозоната“), в която се определят пет препоръки за еврозоната („препоръките за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Португалия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната за 2019 г., както е посочено в препоръки 1—4 по-долу. По-специално съсредоточаването на икономическата политика, свързана с инвестиции, в посочените области и използването на извънредните приходи за намаляване на държавния дълг ще спомогне за изпълнението на втората препоръка за еврозоната по отношение на подкрепата за инвестициите и възстановяването на буферите. Мерките за намаляване на сегментирането на пазара на труда, както и за повишаване на уменията и на ефективността на мрежата за социална сигурност ще спомогнат за изпълнението на третата препоръка за еврозоната, що се отнася до функционирането на пазара на труда и системата на социална защита. Мерките за намаляване на регулаторната тежест ще спомогнат за изпълнението на първата препоръка за еврозоната, що се отнася до подобряването на стопанската среда и на производителността във връзка с възстановяването на равновесието в еврозоната. Увеличаването на ефективността на производствата по несъстоятелност или оздравяване ще спомогне за изпълнението на четвъртата препоръка за еврозоната, що се отнася до необслужваните кредити.

                  (3)

                  Докладът за Португалия за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Португалия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за всяка държава препоръки, отправени към Португалия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 27 февруари 2019 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Португалия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално високото равнище на натрупаните нетни външни задължения, частен и държавен дълг и високият дял на необслужваните кредити представляват слабости в условията на нисък ръст на производителността. Все още съществуват пропуски в политиката, особено по отношение на прилагането на набелязаните мерки за намаляване на необслужваните кредити и за подобряване на бизнес средата. Ще трябва да се наблюдават приемането и изпълнението на няколко плана за реформи, включително структурните реформи във фискалната област за укрепване на устойчивостта на публичните финанси.

                  (4)

                  На 30 април 2019 г. Португалия представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята програма за стабилност за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (наричани по-долу „ЕСИ фондове“) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Понастоящем спрямо Португалия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2019 г. Португалия планира да постигне номинален дефицит от 0,2 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г., излишък от 0,3 % от БВП през 2020 г.и по-нататъшно подобряване до постигане на излишък от 0,7 % от БВП до 2022 г. Тези планове включват само частично потенциалното увеличение на дефицита, до което водят мерките за подпомагане на банките от 2020 г. нататък. Въз основа на преизчисленото структурно салдо е планирано средносрочната бюджетна цел, която е променена от структурен излишък от 0,25 % от БВП през 2019 г. на балансирана бюджетна позиция в структурно изражение през 2020 г., да бъде постигната през 2020 г. В програмата за стабилност за 2019 г. се предвижда съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да достигне 118,6 % през 2019 г. и 115,2 % през 2020 г.; очаква се съотношението през 2022 г. да бъде 103,7 %. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен за 2018 г. и 2019 г., а за следващите години — оптимистичен. В същото време мерките, необходими за подкрепа на планираните цели за дефицита от 2019 г. нататък, все още не са достатъчно конкретизирани.

                  (7)

                  Програмата за стабилност за 2019 г. не предоставя информация относно отражението върху бюджета от извънредните разходи във връзка с превантивните мерки за защита на националната територия срещу горски пожари вследствие на избухналите през 2017 г. мащабни горски пожари. С писмо от 9 май 2019 г. обаче португалските органи предоставиха достатъчно сведения за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. По-специално в писмото се посочва, че в изпълнението на бюджета за 2018 г. са включени извънредни разходи в размер на около 0,04 % от БВП, свързани с превантивни мерки за защита на националната територия срещу горски пожари. В писмото от 9 май 2019 г. се посочват разходите, свързани с управлението на извънредни ситуации, класифицирани като еднократни мерки, както и разходите за превенция. Поради интегрирания характер на тези разходи и пряката връзка с мащабните горски пожари през 2017 г. специфичното третиране на разходите за предотвратяване на горски пожари би могло да се вземе предвид при прилагане на клаузата за „необичайно събитие“. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2018 г. възлизат на 0,04 % от БВП за превантивни мерки. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват посрещането на тези допълнителни разходи, доколкото безпрецедентните мащабни горски пожари се смятат за необичайни събития, отражението им върху публичните финанси на Португалия е значително и устойчивостта не би била засегната, ако се разреши временно отклоняване от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2018 г. е намален, за да се вземат под внимание тези допълнителни разходи.

                  (8)

                  На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Португалия да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (6) не надвишава 0,7 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. съществува риск от съществено отклонение от препоръчаната корекция през 2019 г.

                  (9)

                  Португалия следва да постигне своята средносрочна бюджетна цел през 2020 г., като се вземе предвид допуснатото отклонение, свързано с извънредните събития, за които е предоставено временно отклонение. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. това е съвместимо с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 1,5 %, което съответства на годишна структурна корекция от 0,5 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. при непроменени политики съществува риск от съществено отклонение от препоръчаната корекция през 2020 г. Същевременно Португалия се очаква да спази преходното правило за дълга през 2019 г. в резултат на разрешеното годишно отклонение в размер на 0,25 %, но prima facie не се предвижда да спази правилото за дълга през 2020 г. Като цяло Съветът е на мнение, че за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, необходимите мерки следва да се вземат още през 2019 г. Би било от значение да се използват всякакви извънредни приходи за допълнителното намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП.

                  (10)

                  Укрепването на фискалната устойчивост на Португалия зависи от трайната благоприятстваща растежа фискална консолидация. Независимо от това, налице са възможности за подобряване на качеството на публичните финанси и за увеличаване на ролята на разходите за растежа чрез подпомагане на инвестициите (вж. по-долу). Въпреки че се увеличиха през 2018 г., публичните инвестиции останаха много ниски в сравнение със стандартите на Съюза и са неизменно под собствените цели на правителството. Прилагането на закона за контрол на поетите задължения, стриктното и навременно изпълнение на закона за бюджетната рамка и продължаващите усилия за рационализиране остават от решаващо значение за подобряване на контрола върху разходите и повишаване на тяхната ефективност. Неотдавнашните самостоятелни прегледи на разходите от долу нагоре в конкретни сектори доведоха до ограничени като цяло икономии от повишаването на ефективността. Наместо това, за да се постигне по-висока ефективност, прегледите на разходите следва да се превърнат в обичайна характеристика на бюджетната рамка на Португалия. Освен това са все още необходими по-задълбочени реформи за повишаването на ефективността, както и ясна насоченост „отгоре надолу“ към ограничаване на общите разходи. Това следва до голяма степен да се основава на стратегия за реформа на публичната администрация, целяща по-добро съгласуване на равнищата на публична заетост с необходимостта от предоставяне на ефективни услуги, което включва подпомагане на преразпределянето и преквалификацията на персонала и насърчаване на индивидуалните резултати и привлекателността на публичните служби за висококвалифицирания персонал.

                  (11)

                  Публичните финанси на Португалия са под непрекъснат натиск от неблагоприятни демографски тенденции, по-специално отрицателните последици от застаряването на населението, особено за устойчивостта на пенсионните и здравните системи. Макар че предишните реформи подобриха дългосрочната устойчивост на пенсионната система, текущите увеличения на специалните пенсии и реформите за ранно пенсиониране доведоха до допълнително увеличение на пенсионните разходи в допълнение към основната тенденция към нарастване на пенсиите, породена от застаряването на населението. Общата устойчивост на пенсионната система може да бъде отрицателно повлияна, ако не се вземат адекватни компенсаторни мерки. През 2018 г. в сектора на здравеопазването продължи да бъде насърчавана разходната ефективност, включително чрез засилено използване на централизирани покупки и по-широко използване на генерични и биоподобни лекарствени продукти. В същото време трайно високите просрочени задължения на болниците са резултат от неадекватно планиране и изпълнение на бюджета и от слабости в счетоводния контрол и управленските практики. Временните намаления при просрочените задължения на болниците през 2018 г. се дължат основно на значителни извънредни мерки за изчистване на задълженията. Новата програма за 2019 г. има за цел структурно покриване на просрочените задължения на болниците чрез въвеждане на нов модел на управление за държавните болници в съчетание със значително увеличение на годишните им бюджети. Способността на тази програма да забави натрупването на просрочени плащания на болниците в краткосрочен план, и по този начин да доведе до структурно намаление на размера на техните задължения, зависи в изключително голяма степен от нейното навременно и ефективно изпълнение.

                  (12)

                  Повишаването на нетните приходи на държавните предприятия и намаляването на техния дълг би спомогнало за повишаване на устойчивостта на публичните финанси на Португалия. Органите планират нетните приходи на държавните предприятия като цяло да се доближат до равнище, близко до салдото през 2019 г., което означава забавяне в сравнение със заявеното по-рано, когато целта беше подобен резултат още през 2018 г. Освен това бяха забавени мерките за спазването на първоначалните планове за дейността и усилията за гарантиране на по-навременен, прозрачен и всеобхватен мониторинг, както бе бавно и превръщането им в корективни действия, когато това бе необходимо. По-специално не е гарантирано достатъчно равнище на предварителна прозрачност по отношение на финансирането на държавните предприятия чрез рекапитализации и заеми.

                  (13)

                  Въпреки продължаващото изпълнение на някои мерки за намаляване на сегментирането на пазара на труда, като например укрепването на инспектората по труда и стартирането на програма за интеграция на работниците на несигурни работни места в публичния сектор, делът на временно наетите работници в Португалия надхвърля все още средния за Съюза. Повече мерки, съгласувани между правителството, представителите на работодателите и работниците, целящи намаляването на сегментирането на пазара на труда и насърчаването на колективното договаряне, все още не са приети от парламента и не са се превърнали в конкретно законодателство.

                  (14)

                  По-добрите условия на пазара на труда доведоха до по-нисък брой на изложените на риск от бедност или социално изключване. Въпреки това подобрение, неравенството в доходите остава високо, а въздействието на социалните трансфери върху намаляването на бедността е ограничено. Макар че неравенството в доходите в Португалия намалява, то остава значително по-високо от средното за Съюза. Адекватността на схемата за минимален доход е сред най-ниските в Съюза, като осигурява доходи, равни само на само 40 % от националния праг на бедност. Ако не бъде преразгледана, ниската ефективност на социалните трансфери може да бъде подложена на сериозни изпитания в случай на бъдещо забавяне на икономиката, което особено ще засегне уязвимите лица.

                  (15)

                  Ниското ниво на квалификация на работниците е пречка пред растежа на инвестициите и производителността. Около 50 % от населението на възраст 25—64 години има ниска степен на образование, което е значително над средното равнище за Съюза от 22 % през 2018 г. Слабата наличност на квалифициран персонал е според дружествата значителна пречка за инвестициите. По-специално по отношение на ученето за възрастни има възможност за допълнително ангажиране на ниско квалифицираните (чието участие в ученето е под средното за Съюза равнище) и за разширяване на целевите публични стимули за малките и средните предприятия да обучават своите служители. Уменията в областта на цифровите технологии представляват особено предизвикателство, като 50 % от португалското население не разполага с основни цифрови умения в сравнение със средната стойност за Съюза от 43 %. Инвестициите в образованието и обучението, включително инфраструктурата, са от ключово значение за подобряване на пригодността за заетост и социалната мобилност.

                  (16)

                  Продължават да действат мерки за увеличаване на броя на записаните във висшето образование, например значително увеличение на стипендиите, като част от усилията за повишаване на броя на завършилите висше образование. Сред лицата на възраст между 30 и 34 години в Португалия 33,5 % са завършили висше образование, което все още е под средното за Съюза равнище от 40,7 %. Този нисък процент е траен, особено на дипломираните лица в областта на информационните и комуникационните технологии, природните науки, математиката и статистиката, като това може да има отрицателни последици за растежа на производителността и за капацитета за иновации на Португалия. Макар че правителството се опитва да се справи с проблема чрез увеличаване на броя на учебните бройки в тези области и чрез извършване на преглед на системата за висше образование, са необходими повече усилия.

                  (17)

                  Делът на необслужваните кредити във финансовата система остава относително висок — 9,4 %. Независимо от това, повечето банки отбелязаха значителен напредък в изпълнението на целите за намаляване на необслужваните кредити, като общият брой на последните намаля с 50 % между върховата си стойност през юни 2016 г. и декември 2018 г.. Вторичният пазар на необслужвани активи набра скорост, като банките също така ускориха отписването на активи и необслужваните кредити. Разбивката на необслужваните заеми продължава да показва постоянно висок дял (65 %) на необслужваните корпоративни заеми. През последните няколко години органите предприеха редица правни и институционални реформи в областта на несъстоятелността и принудителното изпълнение на задълженията. Въпреки това, средната продължителност на производствата по несъстоятелност продължава да бъде висока, както и броят на висящите съдебни дела. Правните и съдебните рамки въздействат силно върху събирането на вземания и изгледите за ефективно изземване на обезпечението. Дългата средна продължителност на процедурите по събиране на вземания оказва натиск върху цените, прилагани от пазара към необслужваните активи.

                  (18)

                  Реформите, насочени към административно опростяване, са предимно ограничени до повсеместно прилагане на дематериализиране на процедурите и принципа за еднократност. Постиженията в административната модернизация следва да бъдат допълнени със значително административно опростяване. Следва да се даде приоритет по-специално на ограничаването на броя на документите, които трябва да се представят, както и това, разрешителните режими да се заменят с прости декларации за съответствие с приложимите условия, или — за по-чувствителните сектори — да се опростят разрешенията, като се намали времето за вземане на решения и се възприеме мълчаливото съгласие. Все още липсва рационализирането на процедурите за конкретни сектори. Все още съществуват прекомерни административни разходи, по-специално в строителния сектор. Освен това недостатъците при планирането и мониторинга на обществените поръчки възпрепятстват конкуренцията. Изпълнението на обществените поръчки би могло да се подобри чрез въвеждане на структурирано и количествено планиране и чрез осигуряване на по-строг надзор на етапа на изпълнение на договорите. Въпреки значителното намаляване на пряко възложените обществени поръчки между 2017 г. и 2018 г., тяхното използване продължава да бъде високо.

                  (19)

                  В контекста на програмата за оказване финансова помощ Португалия положи усилия за намаляване на регулаторната тежест за силно регулираните професии, по-специално с въвеждането на рамковия закон от 2013 г. В някои случаи обаче този напредък бе спрян или дори обърнат с приемането на подзаконови актове за отделните професии и въвеждането на забрана за корпоративните групи. Преобладават регулаторните и административните ограничения за бизнес услугите и професионалните услуги, което поражда опасения относно конкуренцията, ценовите равнища, иновациите и качеството на услугите. До този момент не са оповестени планове за реформи в отговор на препоръките на Комисията относно регулирането на професионалните услуги или в отговор на прегледа на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) от 2018 г. относно оценката на конкуренцията при саморегулираните професии в Португалия (в сътрудничество с португалския орган за защита на конкуренцията).

                  (20)

                  Условията за достъп на предприятията до финансиране се подобряват през последните няколко години и понастоящем делът на предприятията, които отчитат достъпа до финансиране като основна трудност пред инвестициите, е в съответствие със средната стойност за Съюза. Португалските органи стартираха и засилиха редица инициативи в тази област, като например програмата Capitalizar и други програми, насочени към конкретни видове дружества или сектори. Въпреки това, португалските предприятия все още като цяло разчитат силно на собствените си ресурси за финансирането на инвестиции, като недостатъчна част от банковите заеми са за предприятия с по-висока производителност. Ниското ниво на инвестирания капитал на отделен работник представлява основна пречка за подобряване на производствената структура на португалската икономика. В този контекст е важно продуктивните инвестиции да се увеличат, като същевременно постепенно биват пренасочени към предприятията с потенциал за растеж и секторите с високи нива на производителност. Въпреки че през последните няколко години се увеличават и други източници на финансиране, като например рисковия капитал и собствения капитал, те остават значително по-ниски от средните за Съюза.

                  (21)

                  Съдебната система става по-ефективна, но продължава да е изправена пред критични предизвикателства като дълги процедури и голям брой висящи дела, по-специално в административните и данъчните съдилища. При все че продължават усилията за борба с корупцията, предотвратяването на корупцията продължава да бъде проблем, дължащ се на липсата на координирана стратегия и на разпокъсани отговорности.

                  (22)

                  Инвестициите в научноизследователска и развойна дейност напоследък започнаха отново да нарастват, но все още са недостатъчни за повдигане на нивото на португалската национална система за научни изследвания и иновации. След години на спад делът на разходите за научноизследователска и развойна дейност спрямо БВП нарасна напоследък, като през 2017 г. интензивността на извършената от предприятията научноизследователската и развойната дейност надмина леко тази на публичната научноизследователска и развойна дейност. Малък напредък е постигнат в подобряването на икономическата структура на Португалия в посока на по-голям дял от добавена стойност в производството на високотехнологични продукти и в услугите, свързани с интензивно използване на знания. Насърчаването на инвестициите в нематериални активи, включително научноизследователска и развойна дейност, както и управленски умения, финансова грамотност и цифрови умения, така че да се даде възможност на предприятията да се разрастват, да увеличават капацитета си за иновации и да навлизат на експортни пазари, предлага на Португалия значителен потенциал за по-висок растеж на инвестициите и производителността.

                  (23)

                  Недостатъчните морски и железопътни връзки правят по-трудно за ориентираните към износ предприятия да се възползват в пълна степен от потенциала на единния пазар. Поради географското си положение Португалия е естествена входна точка за морския транспорт, особено при трансатлантическите маршрути. Навременните инвестиции в новите контейнерни терминали в Синиш и Барейру (Terminal Vasco da Gama), Леиксоеш и Берейро, както и приключването на текущите инвестиционни проекти в другите основни португалски пристанища (Виана-ду-Каштелу, Леиксоеш, Авейру, Фигейра-да-Фош и Сетубал) биха увеличили капацитета за обработване на товари на тези пристанища. Железниците все още са недостатъчно използвани във връзките с Испания (както по коридора „Изток—Запад“, така и по „Север—Юг“). Разработването на цялостен иберийски план, който включва определяне на междинните етапи, терминалите, междусистемните връзки, които са необходими, за да се извлече полза от модернизирането на испанската мрежа, както и внедряването на стандартното междурелсие на Международния съюз на железниците, ще спомогнат за по-високите резултати на международния железопътен транспорт на Португалия.

                  (24)

                  Инвестициите в ефективно използване на ресурсите и смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптирането към тях биха подпомогнали постигането на дългосрочен устойчив растеж. Предвиждането на неблагоприятните последици от изменението на климата, като наводнения и горски пожари, остава предизвикателство в Португалия. Продължават да са налице предизвикателства пред постигането на целта за енергийна ефективност за 2020 г., като последните данни за 2017 г. показват, че потреблението на енергия нараства. Все още има широк резерв за подобряване на енергийната ефективност на сградите и намаляване на потреблението на енергия в предприятията. По-добрата трансгранична енергийна свързаност би могла да позволи по-голяма конкуренция и да улесни навлизането на енергията от възобновяеми източници.

                  (25)

                  Програмирането на средствата от Съюза за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за справяне с някои от недостатъците, установени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2019 г. Това би позволило на Португалия да използва по най-добрия начин тези фондове по отношение на определените сектори, като се отчитат регионалните различия и особеното положение на най-отдалечените региони. Укрепването на административния капацитет на страната за управление на тези средства е важен фактор за успеха на тези инвестиции.

                  (26)

                  В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Португалия, който беше публикуван в доклада за страната за 2019 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2019 г., националната програма за реформи за 2019 г. и последващите действия по препоръките, отправени към Португалия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Португалия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

                  (27)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г., като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

                  (28)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2019 г. и програмата за стабилност за 2019 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу. Тези препоръки допринасят също за изпълнението на препоръката за еврозоната за 2019 г., и по-специално първата, втората и четвъртата препоръка за еврозоната. Посочените в препоръка 1 по-долу фискални политики допринасят, наред с другото, за преодоляване на дисбалансите, свързани с високия държавен дълг,

            ПРЕПОРЪЧВА на Португалия да предприеме следните действия през 2019 г. и 2020 г.:

         1.

            Да постигне своята средносрочна бюджетна цел през 2020 г., като се вземе предвид допуснатото отклонение, свързано с извънредните събития, за които е предоставено временно отклонение. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да подобри качеството на публичните финанси посредством даването на приоритет на разходите за стимулиране на растежа, като същевременно укрепи цялостния контрол на разходите, ефективността на разходите и съответното бюджетиране, с акцент по-специално върху трайното намаляване на просрочените задължения на болниците. Да подобри финансовата устойчивост на държавните предприятия, като същевременно осигури по-навременно, прозрачно и всеобхватно наблюдение.

         2.

            Да приеме мерки за справяне със сегментирането на пазара на труда. Да подобри нивото на уменията на населението, по-специално неговата цифрова грамотност, включително чрез повишаване на съответствието на ученето за възрастни с нуждите на пазара на труда. Да увеличи броя на завършилите висше образование, особено в областта на науките и информационните технологии. Да подобри ефективността и адекватността на мрежата за социална сигурност.

         3.

            Да съсредоточи свързаната с инвестиции икономическа политика върху научните изследвания и иновациите, железопътния транспорт и пристанищната инфраструктура, прехода към нисковъглеродна икономика и разширяването на енергийните междусистемни връзки, като се вземат предвид регионалните различия.

         4.

            Да даде възможност за по-бързо изземване на обезпечението, обвързано с необслужваните заеми, чрез увеличаване на ефективността на процедурите по несъстоятелност и събиране на вземания. Да намали административната и регулаторната тежест върху предприятията, главно чрез намаляване на специфичните за секторите пречки пред лицензирането. Да разработи пътна карта за намаляване на ограниченията в силно регулираните професии. Да повиши ефективността на административните и данъчните съдилища, по-специално чрез намаляване на продължителността на производствата.

         Съставено в Брюксел на 9 юли 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            M. LINTILÄ

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 136, 12.4.2019 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 92.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от четири години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.