title: Препоръка на Европейския съвет за системен риск от 2 декември 2021 година относно общоевропейската рамка за координация на системни киберинциденти за съответните органи (ECCP/2021/17) 2022/C 134/01

text:
               25.3.2022

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 134/1

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК
      от 2 декември 2021 година
      относно общоевропейската рамка за координация на системни киберинциденти за съответните органи
      (ECCP/2021/17)
      (2022/C 134/01)
      ГЕНЕРАЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
      като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство (1), и по-специално приложение IX към него,
      Като взе предвид Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (2), и по-специално член 3, параграф 2, буква б) и буква г) и членове16 и 18 от него,
      като взе предвид Решение ЕССР/2011/1 на Европейския съвет за системен риск от 20 януари 2011 г. за приемане на процедурен правилник на Европейския съвет за системен риск (3), и по-специално членове 18—20 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Както е посочено в съображение 4 от Препоръка ЕССР/2013/1 на Европейския съвет за системен риск (4), основната цел на макропруденциалната политика е да допринася за запазването на стабилността на финансовата система като цяло, включително чрез укрепване на устойчивостта на финансовата система и чрез намаляване на натрупването на системни рискове, като по този начин се осигурява устойчив принос на финансовия сектор към икономическия растеж. Европейският съвет за системен риск (ЕССР) отговаря за макропруденциалния надзор на финансовата система в рамките на Съюза. При изпълнението на своя мандат ЕССР следва да допринася за предотвратяването и смекчаването на системните рискове за финансовата стабилност, включително тези, свързани с киберинциденти, и да предлага как тези рискове могат да бъдат смекчени.

                  (2)

                  Съществените киберинциденти могат да породят системен риск за финансовата система, като се има предвид техният потенциал да нарушават критични финансови услуги и операции. Усилването на първоначалния шок може да възникне или чрез оперативно или финансово разпространение, или чрез подкопаване на доверието във финансовата система. Ако финансовата система не е в състояние да поеме тези шокове, финансовата стабилност ще бъде изложена на риск и тази ситуация може да доведе до системна киберкриза (5).

                  (3)

                  Постоянно развиващата се картина на киберзаплахи и неотдавнашното увеличаване на съществените киберинциденти са показатели за по-голям риск за финансовата стабилност в Съюза. Пандемията от COVID-19 подчерта значението на ролята, която играе технологията, за да позволи на финансовата система да функционира. Съответните органи и институции трябваше да адаптират своята техническа инфраструктура и рамки за управление на риска към внезапното увеличаване на дистанционната работа, което увеличи цялостното излагане на финансовата система на киберзаплахи и позволи на престъпниците както да изработят нови начини на действие, така и да адаптират съществуващите, за да се възползват от ситуацията (6). В този контекст броят на киберинцидентите, докладвани на банковия надзор на ЕЦБ през 2020 г., се е увеличил с 54 % в сравнение с 2019 г (7)..

                  (4)

                  Потенциално големият мащаб, скоростта и нивото на разпространение на съществени киберинциденти изискват ефективен отговор от съответните органи, за да се смекчат потенциалните отрицателни последици за финансовата стабилност. Бързата координация и комуникация между съответните органи на равнището на Съюза могат да подпомогнат ранната оценка на въздействието на съществен киберинцидент върху финансовата стабилност, поддържайки доверието във финансовата система и ограничавайки разпространението към други финансови институции и по този начин допринасят за предотвратяване на превръщането на съществен киберинцидент в риск за финансовата стабилност.

                  (5)

                  Базисният шок възниква по нов начин в сравнение с традиционните финансови и ликвидни кризи, пред които обикновено се изправят съответните органи. Освен финансовите аспекти, цялостната оценка на риска трябва да включва мащаба и въздействието на оперативните смущения, тъй като те могат да повлияят на избора на макропруденциални инструменти. По същия начин финансовата стабилност може да повлияе и върху избора от страна на киберексперти на оперативни смекчаващи средства. Това изисква тясна и бърза координация и открита комуникация с цел, наред с другото, изграждане на ситуационна осведоменост.

                  (6)

                  Рискът от неуспех на координацията от страна на органите съществува и трябва да бъде преодолян. Съответните органи в Съюза ще трябва да се координират помежду си и с други органи, като Агенцията на Европейския съюз за мрежова и информационна сигурност (ENISA), с които може обикновено да не си взаимодействат. Тъй като значителен брой финансови институции на Съюза извършват дейност по света, съществен киберинцидент вероятно няма да бъде ограничен до Съюза или може да бъде предизвикан извън Съюза и може да изисква световна координация на отговора.

                  (7)

                  Съответните органи трябва да бъдат подготвени за тези взаимодействия. В противен случай те могат да рискуват да предприемат несъгласувани действия, които противоречат или застрашават отговорите на други органи. Подобен неуспех на координацията би могъл да усили шока за финансовата система, като доведе до подкопаване на доверието във функционирането на финансовата система, което в най-лошия случай би породило риск за финансовата стабилност (8). Поради това следва да се предприемат необходимите стъпки за справяне с риска за финансовата стабилност, произтичащ от неуспеха на координацията в случай на съществен киберинцидент.

                  (8)

                  В доклада на ЕССР (2021) „Смекчаване на системния киберриск“ (9) се установява необходимостта от създаване на общоевропейска рамка за координация на системните киберинциденти (ЕС-РКСКИ) за съответните органи в Съюза. Целта на ЕС-РКСКИ ще бъде да се увеличи нивото на подготвеност на съответните органи, за да се улесни координираният отговор при потенциално съществен киберинцидент. Докладът на ЕССР (2021) „Смекчаване на системния киберриск“ предоставя оценката на ЕССР относно характеристиките на рамката, които биха били необходими prima facie за справяне с риска от неуспех на координацията.

                  (9)

                  Основната цел на настоящата препоръка е да се надгражда върху една от предвидените роли на Европейските надзорни органи (ЕНО) съгласно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно оперативната устойчивост на цифровите технологии във финансовия сектор (10) (наричан по-нататък „РОУЦТ“) — постепенно да позволи ефективен координиран отговор на равнището на Съюза в случай на съществен трансграничен инцидент, свързан с информационните и комуникационните технологии (ИКТ) или свързана с него заплаха, който има системно въздействие върху финансовия сектор на Съюза като цяло. Този процес ще доведе до създаването на ЕС-РКСКИ за съответните органи.

                  (10)

                  ЕС-РКСКИ не следва да има за цел да замени съществуващите рамки, а да преодолее всякакви пропуски в координацията и комуникацията между съответните органи и с други органи в Съюза, и други ключови участници на международно равнище. В това отношение следва да се разгледа позиционирането на ЕС-РКСКИ в съществуващата рамка за финансовата криза и рамката на Съюза за киберинциденти. Относно координацията между съответните органи, следва да се разгледат, но не само, ролите и дейностите на групата за сътрудничество в областта на мрежите и информационните системи (МИС) за финансовите субекти съгласно Директива (ЕС) 2016/1148 на Европейския парламент и на Съвета (11), и механизмите за координация, предвидени чрез създаването на съвместно киберзвено, наред с участието на АЕСМИС.

                  (11)

                  По-специално предложението за започване на подготовката на ЕС-РКСКИ има за цел да подкрепи потенциалните роли на ЕНО, както е предвидено в предложението за РОУЦТ. РОУЦТ предлага „ЕНО, чрез съвместния комитет и в сътрудничество с компетентните органи, Европейската централна банка (ЕЦБ) и ЕССР, могат да създадат механизми, за споделяне на ефективните практики сред финансовите сектори, за да се повишава осведомеността за възникващите ситуации и да се установят общите за секторите уязвими места и рискове, свързани с кибернетичното пространство“ и „могат да разработят симулационни сценарии за управление на кризи и действие при извънредни ситуации в резултат на кибератаки, с цел да се изградят комуникационни канали и постепенно да се създадат условия за ефективни координирани ответни действия на равнище ЕС при мащабен трансграничен инцидент с ИКТ или свързана с него заплаха, които имат системно въздействие върху целия финансов сектор на Съюза“ (12). Все още не съществува общоевропейска рамка като ЕС-РКСКИ, и следва да бъде създадена и разработена в контекста на РОУЦТ.

                  (12)

                  Като се има предвид рискът за финансовата стабилност в Съюза, произтичащ от киберриска, подготвителната работа за постепенното създаване на ЕС-РКСКИ следва, доколкото е възможно, да започне дори преди да е напълно приложима необходимата правна рамка и рамка на политиката за неговото създаване. Тази правна рамка и рамка на политиката ще бъде напълно завършена и финализирана, след като станат приложими съответните разпоредби на РОУЦТ и на делегираните актове към него.

                  (13)

                  Ефективната комуникация допринася за ситуационната осведоменост сред съответните органи и поради това е необходима предпоставка за координация в целия Съюз по време на съществени киберинциденти. В това отношение следва да бъде определена комуникационната инфраструктура, необходима за координиране на отговора при съществен киберинцидент. Това означава да се посочи видът на информацията, която трябва да бъде споделяна, редовните канали, които да бъдат използвани за обмен на такава информация, и звената за контакт, с които следва да се обменя информация. При обмена на информация трябва да се спазват съществуващите правни изисквания. В допълнение, може да се наложи съответните органи да определят ясен план за действие и протоколи, които да бъдат следвани, за да се гарантира подходяща координация между органите, които участват в планирането на координиран отговор при съществен киберинцидент.

                  (14)

                  Системна киберкриза ще изисква задействането на пълно сътрудничество на национално равнище и на равнището на Съюза. Поради това може да се предвиди определянето на звена за контакт за ЕНО, ЕЦБ и всяка държава членка измежду съответните ѝ национални органи, които следва да бъдат съобщени на ЕНО, за да се установят основните партньори в схемата за координация на ЕС-РКСКИ, които да бъдат информирани в случай на съществен киберинцидент. Необходимостта от определяне на звена за контакт следва да бъде оценена по време на разработването на ЕС-РКСКИ, като се вземе предвид определеното единно звено за контакт съгласно Директива (ЕС) 2016/1148, което държавите членки са създали относно сигурността на мрежите и информационните системи, за да се гарантира трансгранично сътрудничество с други държави членки и с групата за сътрудничество за МИС (13).

                  (15)

                  Провеждането на учения за управление на кризи и извънредни ситуации би могло да улесни изпълнението на ЕС-РКСКИ и да позволи на органите да оценят готовността и подготовката си за системна киберкриза на равнището на Съюза. Тези учения ще предоставят на органите извлечените поуки и ще дадат възможност за непрекъснато подобряване и развитие на ЕС-РКСКИ.

                  (16)

                  За развитието на ЕС-РКСКИ е от съществено значение ЕНО да извършат съвместно съответната подготвителна работа, за да разгледат потенциалните ключови елементи на рамката и необходимите ресурси и потребности, за да продължат с нейното разработване. След това ЕНО биха могли да започнат работа по предварителен анализ на всякакви пречки, които биха могли да възпрепятстват ЕНО и възможностите на съответните органи да създадат ЕС-РКСКИ и да споделят съответната информация чрез комуникационни канали в случай на съществен киберинцидент. Такъв анализ би бил важна стъпка за информиране за всички по-нататъшни действия както от законодателен характер или от други подкрепящи инициативи, които Европейската комисия може да предприеме на етапа на изпълнение след РОУЦТ,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
      РАЗДЕЛ 1

         ПРЕПОРЪКИ

         Препоръка А — Създаване на общоевропейска рамка за координация на системни киберинциденти (ЕС-РКСКИ)

                  1.

                  Препоръчва се, както е предвидено в предложението на Комисията за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно оперативната устойчивост на цифровите технологии във финансовия сектор (наричан по-долу „РОУЦТ“), европейските надзорни органи (ЕНО), съвместно посредством Съвместния комитет, и заедно с Европейската централна банка (ЕЦБ), Европейския съвет за системен риск (ЕССР) и съответните национални органи, да започнат подготовка за постепенното разработване на ефективен координиран отговор на равнището на Съюза в случай на съществен трансграничен киберинцидент или свързана с него заплаха, които биха могли да имат системно въздействие върху финансовия сектор на Съюза. Подготвителната работа за координиран отговор на равнището на Съюза следва да доведе до постепенното разработване на ЕС-РКСКИ за ЕНО, ЕЦБ, ЕССР и съответните национални органи. Това следва да включва и оценка на необходимите ресурси за ефективното разработване на ЕС-РКСКИ.

                  2.

                  Препоръчва се ЕНО да предприемат, предвид подпрепоръка А, параграф 1, в консултация с ЕЦБ и ЕССР, картографиране и последващ анализ на настоящите пречки, правните и други оперативни бариери пред ефективното разработване на ЕС-РКСКИ.

         Препоръка Б — Създаване на звена за контакт на ЕС-РКСКИ

      Препоръчва се ЕНО, ЕЦБ и всяка държава членка да определят измежду съответните си национални органи основно звено за контакт, което да бъде съобщено на ЕНО. Този списък с контакти ще улесни разработването на рамката и, след въвеждането на ЕС-РКСКИ, звената за контакт и ЕССР следва да бъдат информирани в случай на съществен киберинцидент. Следва също така да се предвиди координация между ЕС-РКСКИ и определеното единно звено за контакт съгласно Директива (ЕС) 2016/1148, което държавите членки са създали относно сигурността на мрежите и информационните системи, за да осигури трансгранично сътрудничество с други държави членки и с Групата за сътрудничество в областта на мрежите и информационните системи.

         Препоръка В — Подходящи мерки на равнището на Съюза

      Въз основа на резултатите от анализите, извършени в съответствие с препоръка А, се препоръчва Комисията да разгледа подходящите мерки, необходими за осигуряване на ефективна координация на отговорите при системни киберинциденти.
      РАЗДЕЛ 2

         ИЗПЪЛНЕНИЕ

      1.   Определения

      За целите на настоящата препоръка се прилагат следните определения:

                  а)

                  „кибер“ означава свързано с, в рамките на или чрез средата на взаимосвързаната информационна инфраструктура за взаимодействия между лица, процеси, данни и информационни системи (14);

                  б)

                  „съществен киберинцидент“ означава инцидент, свързан с ИКТ с потенциално голямо неблагоприятно въздействие върху мрежите и информационните системи, които поддържат критичните функции на финансовите субекти (15);

                  в)

                  „системна киберкриза“ означава съществен киберинцидент, който причинява ниво на сътресение във финансовата система на Съюза, което потенциално води до сериозни отрицателни последици за гладкото функциониране на вътрешния пазар и функционирането на реалната икономика. Такава криза би могла да възникне в резултат на съществен киберинцидент, който причинява шокове по редица канали, включително оперативни, финансови и канали на доверието;

                  г)

                  „Европейски надзорни органи“ или „ЕНО“ означава Европейският надзорен орган (Европейски банков орган), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (16), заедно с Европейския надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване), създаден с Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (17) и Европейския надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (18);

                  д)

                  „Съвместен комитет“ означава Съвместният комитет на европейските надзорни органи, създаден съгласно член 54 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010;

                  е)

                  „съответен национален орган“ означава:

                              1.

                              компетентен или надзорен орган в държава членка, както е посочено в актовете на Съюза, посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, Регламент (ЕС) № 1094/2010 и Регламент (ЕС) № 1095/2010, и всеки друг национален компетентен орган, както е посочено в актовете на Съюза, с които на ЕНО се възлагат задачи;

                              2.

                              компетентен орган в държава членка, определен в съответствие с:

                                          i.

                                          член 4 от Директива № 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (19), без да се засягат специфичните задачи, възложени на ЕЦБ с Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета (20);

                                          ii.

                                          член 22 от Директива (ЕС) 2015/2366 на Европейския парламент и на Съвета (21);

                                          iii.

                                          член 37 от Директива 2009/110/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (22);

                                          iv.

                                          член 4 от Директива (ЕС) 2019/2034 на Европейския парламент и на Съвета (23);

                                          v.

                                          член 3, параграф 1, буква дд), първо тире от предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно пазарите на криптоактиви и за изменение на Директива (ЕС) 2019/1937 (24);

                                          vi.

                                          член 11 от Регламент (ЕС) № 909/2014 на Европейския парламент и на Съвета (25);

                                          vii.

                                          член 22 от Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (26);

                                          viii.

                                          член 67 от Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (27);

                                          ix.

                                          член 22 от Регламент (ЕС) № 648/2012;

                                          x.

                                          член 44 от Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (28);

                                          xi.

                                          член 97 от Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (29);

                                          xii.

                                          член 30 от Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (30);

                                          xiii.

                                          член 12 от Директива (ЕС) 2016/97 на Европейския парламент и на Съвета (31);

                                          xiv.

                                          член 47 от Директива (ЕС) 2016/2341 на Европейския парламент и на Съвета (32);

                                          xv.

                                          член 22 от Регламент (ЕС) № 1060/2009 на Европейския парламент и на Съвета (33);

                                          xvi.

                                          член 3, параграф 2 и член 32 от Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (34);

                                          xvii.

                                          член 40 от Регламент (ЕС) № 2016/1011 на Европейския парламент и на Съвета (35);

                                          xviii.

                                          член 29 от Регламент (ЕС) № 2020/1503 на Европейския парламент и на Съвета (36);

                              3.

                              орган, на когото е възложено приемането и/или активирането на мерки на макропруденциалната политика или изпълнението на други задачи, свързани с финансовата стабилност, като например анализа, който се извършва в подкрепа на другите задачи, свързани с финансовата стабилност, включително, но не само:

                                          i.

                                          определеният орган съгласно Директива 2013/36/ЕС, дял VII, глава 4 или член 458, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (37);

                                          ii.

                                          макропруденциалният орган с целите, правния режим, задачите, правомощията, инструментите, изискванията за отчетност и другите характеристики, изложени в Препоръка ЕССР/2011/3 на Европейския съвет за системен риск (38);

                  ж)

                  „съответен орган“ означава:

                              1.

                              ЕНО;

                              2.

                              ЕЦБ за задачите, които са ѝ възложени в съответствие с членове 4, параграфи 1 и 2 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1024/2013;

                              3.

                              съответен национален орган.

            2.   Критерии за изпълнение

      По отношение на изпълнението на настоящата препоръка се прилагат следните критерии:

                  а)

                  да се обърне дължимото внимание на принципа на предоставяне на информация при необходимост и принципа на пропорционалност, като се вземат предвид целта и съдържанието на всяка препоръка;

                  б)

                  да се изпълнят специфичните критерии за спазване, изложени в приложението, във връзка с всяка препоръка.

            3.   Срок за последващи действия

      В съответствие с член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1092/2010 адресатите трябва да уведомят Европейския парламент, Съвета, Комисията и ЕССР за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, или да обосноват всяко бездействие. От адресатите се изисква да представят такова съобщение при спазване на посочените по-долу срокове:

                  1.

                  Препоръка A

                              а)

                              До 30 юни 2023 г., но не по-рано от шест месеца след влизането в сила на РОУЦТ, от ЕНО се изисква да представят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР междинен доклад относно изпълнението на подпрепоръка А, параграф 1.

                              б)

                              До 30 юни 2024 г., но не по-рано от осемнадесет месеца след влизането в сила на РОУЦТ, от ЕНО се изисква да представят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР окончателен доклад относно изпълнението на подпрепоръка А, параграф 1.

                              в)

                              До 30 юни 2025 г., но не по-рано от тридесет месеца след влизането в сила на РОУЦТ, от ЕНО се изисква да представят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР доклад относно изпълнението на подпрепоръка А, параграф 2.

                  2.

                  Препоръка Б
                  До 30 юни 2023 г., но не по-рано от шест месеца след влизането в сила на РОУЦТ, от ЕНО, ЕЦБ и държавите членки се изисква да представят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР доклад относно изпълнението на препоръка Б.

                  3.

                  Препоръка В

                              а)

                              До 31 декември 2023 г., но не по-рано от 12 месеца след влизането в сила на РОУЦТ, от Комисията се изисква да представи на Европейския парламент, Съвета и на ЕССР доклад относно изпълнението на препоръка В с оглед на междинния доклад на ЕНО в съответствие с подпрепоръка А, параграф 1.

                              б)

                              До 31 декември 2025 г., но не по-рано от 36 месеца след влизането в сила на РОУЦТ, от Комисията се изисква да представи на Европейския парламент, Съвета и на ЕССР доклад относно изпълнението на препоръка В с оглед на докладите на ЕНО в съответствие с препоръка А.

            4.   Наблюдение и оценка

                  1.

                  Секретариатът на ЕССР:

                              а)

                              подпомага адресатите, като осигурява координацията на процеса на докладване и предоставянето на съответните образци, и когато е необходимо, определя процедурата и срока за последващи действия;

                              б)

                              проверява последващите действия на адресатите, подпомага ги при поискване от тяхна страна и представя докладите за последващите действия на Генералния съвет. Сроковете за започването на оценките са следните:

                                          i)

                                          в срок от 12 месеца след влизането в сила на РОУЦТ, по отношение на изпълнението на препоръки А и Б;

                                          ii)

                                          в срок от 18 месеца след влизането в сила на РОУЦТ, по отношение на изпълнението на препоръка В;

                                          iii)

                                          в срок от 24 месеца след влизането в сила на РОУЦТ, по отношение на изпълнението на препоръка А;

                                          iv)

                                          в срок от 36 месеца след влизането в сила на РОУЦТ, по отношение на изпълнението на препоръка А;

                                          v)

                                          в срок от 42 месеца след влизането в сила на РОУЦТ, по отношение на изпълнението на препоръка В;

                  2.

                  Генералният съвет извършва оценка на действията и обосновките, за които са го уведомили адресатите, и ако е уместно, може да реши, че настоящата препоръка не е била спазена и че адресатът не е предоставил подходяща обосновка за бездействието си.

         Съставено във Франкфурт на Майн на 2 декември 2021 година.

               Ръководител на секретариата на ЕССР,

               от името на Генералния съвет на ЕССР,

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OВ L 1, 3.1.1994 г, стр. 3.

         (2)  ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 1.

         (3)  OВ C 58, 24.2.2011 г., стр. 4.

         (4)  Препоръка ЕССР/2013/1 на Европейския съвет за системен риск от 4 април 2013 г. относно междинните цели и инструментите на макропруденциалната политика (OВ C 170, 15.6.2013 г., стр. 1).

         (5)  Виж Системен киберриск, ЕССР, февруари 2020 г., достъпен на уебсайта на ЕССР www.esrb.europa.eu.

         (6)  Виж Оценка на заплахата от организираната престъпност в интернет, Европол, 2020 г., достъпна на уебсайта на Европол www.europol.europa.eu.

         (7)  Виж ИТ и киберриск: постоянно предизвикателство, ЕЦБ, 2021 г., достъпно на уебсайта на Банков надзор в ЕЦБ www.bankingsupervision.europa.eu.

         (8)  Виж Системен киберриск, ЕССР, февруари 2020 г., достъпен на уебсайта на ЕССР www.esrb.europa.eu.

         (9)  Виж Смекчаване на системния киберриск, ЕССР, 2021, предстоящ).

         (10)  COM (2020) 595 final.

         (11)  Директива (ЕС) 2016/1148 на Европейския парламент и на Съвета от 6 юли 2016 г. относно мерки за високо общо ниво на сигурност на мрежите и информационните системи в Съюза (ОВ L 194, 19.7.2016 г., стр. 1).

         (12)  Виж проекта на член 43 от предложението за РОУЦТ.

         (13)  Виж Европейска комисия, Група за сътрудничество за МИС, достъпно на уебсайта на Европейската комисия www.ec.europa.eu.

         (14)  Виж Кибер речник, Съвет за финансова стабилност, 12 ноември 2018 г., достъпен на уебсайта на Съвета за финансова стабилност www.fsb.org.

         (15)  Виж точка 7 от проекта на член 3 от предложението за РОУЦТ.

         (16)  Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган), за изменение на Решение № 716/2009/ЕО и за отмяна на Решение 2009/78/ЕО на Комисията (ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 12).

         (17)  Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване), за изменение на Решение № 716/2009/ЕО и за отмяна на Решение 2009/79/ЕО на Комисията (ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 48).

         (18)  Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари), за изменение на Решение № 716/2009/ЕО и за отмяна на Решение 2009/77/ЕО на Комисията (ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 84).

         (19)  Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 338).

         (20)  Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета от 15 октомври 2013 г. за възлагане на Европейската централна банка на конкретни задачи относно политиките, свързани с пруденциалния надзор над кредитните институции (ОВ L 287, 29.10.2013 г., стр. 63).

         (21)  Директива (ЕС) 2015/2366 на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2015 г. за платежните услуги във вътрешния пазар, за изменение на директиви 2002/65/ЕО, 2009/110/ЕО и 2013/36/ЕС и Регламент (ЕС) № 1093/2010 и за отмяна на Директива 2007/64/ЕО (ОВ L 337, 23.12.2015 г., стр. 35).

         (22)  Директива 2009/110/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно предприемането, упражняването и пруденциалния надзор на дейността на институциите за електронни пари и за изменение на директиви 2005/60/ЕО и 2006/48/ЕО, и за отмяна на Директива 2000/46/ЕО (ОВ L 267, 10.10.2009 г., стр. 7).

         (23)  Директива (ЕС) 2019/2034 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 година относно пруденциалния надзор върху инвестиционните посредници и за изменение на директиви 2002/87/ЕО, 2009/65/ЕО, 2011/61/ЕС, 2013/36/EС, 2014/59/ЕС и 2014/65/EС (OВ L 314, 5.12.2019 г., стр. 64).

         (24)  COM (2020) 593 final.

         (25)  Регламент (ЕС) № 909/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 г. за подобряване на сетълмента на ценни книжа в Европейския съюз и за централните депозитари на ценни книжа, както и за изменение на директиви 98/26/ЕО и 2014/65/ЕС и Регламент (ЕС) № 236/2012 (ОВ L 257, 28.8.2014 г., стр. 1).

         (26)  Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на транзакции (ОВ L 201, 27.7.2012 г., стр. 1).

         (27)  Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на Директива 2002/92/ЕО и на Директива 2011/61/ЕС (ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 349).

         (28)  Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2011 г. относно лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове и за изменение на директиви 2003/41/ЕО и 2009/65/ЕО и на регламенти (ЕО) № 1060/2009 и (ЕС) № 1095/2010 (OВ L 174, 1.7.2011 г., стp. 1).

         (29)  Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (ОВ L 302, 17.11.2009 г., стр. 32).

         (30)  Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 г. относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (ОВ L 335, 17.12.2009 г., стр. 1).

         (31)  Директива (ЕС) № 2016/97 на Европейския парламент и на Съвета от 20 януари 2016 г. относно разпространението на застрахователни продукти (ОВ L 26, 2.2.2016 г., стр. 19).

         (32)  Директива (ЕС) 2016/2341 на Европейския парламент и на Съвета от 14 декември 2016 г. относно дейностите и надзора на институциите за професионално пенсионно осигуряване (ИППО) (ОВ L 354, 23.12.2016 г., стр. 37).

         (33)  Регламент (ЕО) № 1060/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно агенциите за кредитен рейтинг (ОВ L 302, 17.11.2009 г., стр. 1).

         (34)  Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2006 г. относно задължителния одит на годишните счетоводни отчети и консолидираните счетоводни отчети, за изменение на Директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО на Съвета и за отмяна на Директива 84/253/ЕИО на Съвета (ОВ L 157, 9.6.2006 г., стр. 87).

         (35)  Регламент (ЕС) 2016/1011 на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2016 г. относно индекси, използвани като бенчмаркове за целите на финансови инструменти и финансови договори или за измерване на резултатите на инвестиционни фондове, и за изменение на директиви 2008/48/ЕО и 2014/17/ЕС и на Регламент (ЕС) № 596/2014 (ОВ L 171, 29.6.2016 г., стр. 1).

         (36)  Регламент (ЕС) 2020/1503 на Европейския парламент и на Съвета от 7 октомври 2020 г. относно европейските доставчици на услуги за колективно финансиране на предприятията и за изменение на Регламент (ЕС) 2017/1129 и на Директива (ЕС) 2019/1937 (ОВ L 347, 20.10.2020 г., стр. 1).

         (37)  Регламент (ЕС) No 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници и за изменение на Регламент (ЕС) No 648/2012 (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 1).

         (38)  Препоръка ЕССР/2011/3 на Европейския съвет за системен риск от 22 декември 2011 г. относно макропруденциалния мандат на националните органи (OВ C 41, 14.2.2012 г., стр. 1).

         ПРИЛОЖЕНИЕ
         КРИТЕРИИ ЗА СПАЗВАНЕ НА ПРЕПОРЪКИТЕ

            Препоръка А — Създаване на общоевропейска рамка за координация на системни киберинциденти (ЕС-РКСКИ)

         За подпрепоръка А, параграф 1 се определят следните критерии за спазване:

                     1.

                     При подготовката на ефективен координиран отговор на равнището на Съюза, който следва да доведе до постепенно разработване на ЕС-РКСКИ чрез упражняване на правомощията, предвидени в бъдещия регламент на Европейския парламент и на Съвета относно оперативната устойчивост на цифровите технологии във финансовия сектор (наричан по-нататък „РОУЦТ“), Европейските надзорни органи (ЕНО), действащи чрез Съвместния комитет, и заедно с Европейската централна банка (ЕЦБ), Европейския съвет за системен риск (ЕССР) и съответните национални органи, и след консултации с Агенцията на Европейския съюз за мрежова и информационна сигурност и Комисията, когато счете за необходимо, следва да обмислят включването в предвидената подготовка за ЕС-РКСКИ най-малко на следните аспекти:

                                 а)

                                 анализ на необходимите ресурси за ефективно разработване на ЕС-РКСКИ;

                                 б)

                                 разработване на учения за управление на кризи и извънредни ситуации, включващи сценарии за кибератака, с оглед разработване на канали за комуникация;

                                 в)

                                 разработване на общ речник;

                                 г)

                                 разработване на съгласувана класификация на киберинцидентите;

                                 д)

                                 създаване на сигурни и надеждни канали за обмен на информация, включително резервни системи;

                                 е)

                                 създаване на звена за контакт;

                                 ж)

                                 да се обърне внимание на поверителността при обмена на информация;

                                 з)

                                 инициативи за сътрудничество и обмен на информация с киберразузнаването във финансовия сектор;

                                 и)

                                 разработване на ефективни процеси на активиране и поетапни процеси чрез ситуационна осведоменост;

                                 й)

                                 изясняване на отговорностите на участниците в рамката;

                                 к)

                                 разработване на интерфейси за междусекторна координация и, когато е уместно, за координация с трети държави;

                                 л)

                                 осигуряване на съгласувана комуникация от съответните органи с обществеността за запазване на доверието;

                                 м)

                                 създаване на предварително определени комуникационни линии за своевременна комуникация;

                                 н)

                                 извършване на подходящи учения за тестване на рамката, включително тестване между юрисдикции и координация с трети държави, и оценки, които водят до извлечени поуки и развитие на рамката;

                                 о)

                                 осигуряване на ефективна комуникация и мерки за противодействие срещу дезинформацията.

            Препоръка Б — Създаване на звена за контакт на ЕС-РКСКИ

         За препоръка Б се определят следните критерии за съответствие:

                     1.

                     ЕНО, ЕЦБ и всяка държава членка сред съответните си национални органи следва да постигнат съгласие по общ подход за обмен и актуализиране на списъка на определените звена за контакт на ЕС-РКСКИ.

                     2.

                     Определянето на звено за контакт следва да бъде оценено, като се вземе предвид определеното единно звено за контакт съгласно Директива (ЕС) 2016/1148, което държавите членки са създали по отношение на сигурността на мрежите и информационните системи, за да се гарантира трансгранично сътрудничество с други държави членки и с Групата за сътрудничество в областта на мрежите и информационните системи.

            Препоръка В – Промени в правната рамка на Съюза

         За препоръка В се определя следният критерий за съответствие:
         Комисията следва да обмисли дали са необходими мерки, включително промени в съответното законодателство на Съюза, в резултат на анализа, извършен в съответствие с препоръка А, за да се гарантира, че ЕНО, чрез Съвместния комитет и заедно с ЕЦБ, ЕССР и съответните национални органи, могат да разработят ЕС-РКСКИ в съответствие с подпрепоръка А, параграф 1 и да се гарантира, че ЕНО, ЕЦБ, ЕССР и съответните национални органи, както и други органи, могат да участват в координационни действия и обмен на информация, които са достатъчно подробни и последователни, за да подкрепят ефективен ЕС-РКСКИ.


title: Препоръка на Европейската централна банка от 25 март 2022 година за изменение на Препоръка ЕЦБ/2017/10 относно общите спецификации за упражняването на някои права на избор и преценка, предвидени в правото на Съюза, от националните компетентни органи по отношение на по-малко значимите институции (ЕЦБ/2022/13) 2022/C 142/01

text:
                  30.3.2022

                  BG

                  Официален вестник на Европейския съюз

                  C 142/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
         от 25 март 2022 година
         за изменение на Препоръка ЕЦБ/2017/10 относно общите спецификации за упражняването на някои права на избор и преценка, предвидени в правото на Съюза, от националните компетентни органи по отношение на по-малко значимите институции
         (ЕЦБ/2022/13)
         (2022/C 142/01)
         УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА EВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
         като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
         като взе предвид Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета от 15 октомври 2013 г. за възлагане на Европейската централна банка на конкретни задачи относно политиките, свързани с пруденциалния надзор над кредитните институции (1) и по-специално член 4, параграф 3, член 6, параграф 1 и член 6, параграф 5, буква в) от него,
         като има предвид, че:

                     (1)

                     На 4 април 2017 г. Европейската централна банка (ЕЦБ) прие Препоръка ЕЦБ/2017/10 на Европейската централна банка (2) (наричана по-долу „Препоръката за правата на избор и преценка“), в която установи общи спецификации за упражняването на някои права на избор и преценка, предвидени в правото на Съюза, от националните компетентни органи (НКО) по отношение на по-малко значимите институции. Законодателството, въведено след приемането на Препоръката за правата на избор и преценка, измени или заличи някои от правата на избор и преценка, предвидени в правото на Съюза, които бяха включени в Препоръката за правата на избор и преценка, а Ръководството на ЕЦБ относно правата на избор и преценка, предвидени в правото на Съюза от ноември 2016 г. (наричано по-нататък „Ръководството на ЕЦБ“) също беше актуализирано. Поради това са необходими някои последващи изменения на Препоръката за правата на избор и преценка.

                     (2)

                     Във връзка с правата на избор и преценка, които се отнасят до надзора на консолидирана основа и освобождаванията от пруденциалните изисквания, в съответствие със спецификациите в раздел II, глава 1 от Ръководството на ЕЦБ НКО следва да бъдат насърчени да възприемат предпазлив подход при предоставянето на тези освобождавания на индивидуална основа. Правилата за определяне на консолидиращия надзорен орган и методите и обхвата на консолидация и подконсолидация също следва да се прилагат по начин, съответстващ на Ръководството на ЕЦБ.

                     (3)

                     По отношение на освобождаванията от ликвидни изисквания на трансгранично равнище ЕЦБ препоръчва специален подход за по-малко значимите институции предвид това, че не всички спецификации за оценяване на исканията, включени в Ръководството на ЕЦБ, са от значение за тези институции.

                     (4)

                     ЕЦБ препоръчва последователен и предпазлив подход по отношение на правата на избор и преценка, свързани с изисквания за собствен капитал, в съответствие със спецификациите, съдържащи се в раздел II, глава 2 от Ръководството на ЕЦБ. За да се отразят особеностите на по-малко значимите институции във връзка с изискването за марж от капиталов излишък за намалявания на собствения капитал, са необходими някои корекции на тези спецификации.

                     (5)

                     ЕЦБ препоръчва последователен и предпазлив подход по отношение на правата на избор и преценка, свързани с изискванията за ликвидност, които трябва да следват спецификациите, посочени в раздел II, глава 6 от Ръководството на ЕЦБ, тъй като тези права на избор и преценка оказват влияние върху изчисляването на изискванията за коефициента на ликвидно покритие, например като се конкретизира третирането на определени входящи и изходящи потоци.

                     (6)

                     По отношение на изходящите потоци от продукти за търговско финансиране, водещи до задбалансови позиции, в Ръководството на ЕЦБ бяха добавени спецификации, за да се вземе предвид новата политика на ЕЦБ, която позволява допълнителна гъвкавост при определянето на ставки за изходящите потоци. Поради това, за да се осигури последователност при прилагането на ставките за изходящите потоци към продукти за търговско финансиране, водещи до задбалансови позиции, сред значимите и по-малко значимите институции, НКО следва да спазват спецификациите, включени в Ръководството на ЕЦБ.

                     (7)

                     Що се отнася до ставките за изходящите потоци, които следва да се прилагат за стабилни влогове на дребно, някои фактори възпрепятстват практическото прилагане на правото на преценка, посочено в член 13 от Регламент (ЕС) 2016/445 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2016/4) (3), съгласно което компетентните органи могат да разрешат на институциите да прилагат ставка от 3 % за изходящите потоци по отношение на стабилни влогове на дребно, обхванати от схема за гарантиране на депозитите (СГД), при условие че бъде получено предварително одобрение от Европейската комисия в съответствие с член 24, параграфи 4 и 5 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61 на Комисията (4). Необходими са допълнителни данни и анализ, за да се докаже, че нивата на изтегляне при стабилните влогове на дребно, обхванати от СГД, както е посочено в член 24, параграф 5 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61, биха били под 3 % по време на всеки период на напрежение в съответствие със сценариите по член 5 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61. При липсата на такива данни и анализ общата спецификация за ставка от 3 % за изходящите потоци беше премахната от Насоки ЕЦБ/2017/9 на Европейската централна банка (5) относно упражняването на правата на избор и преценка, предвидени в правото на Съюза, от националните компетентни органи по отношение на по-малко значимите институции. Позицията на ЕЦБ по отношение на това право на избор е изложена в раздел III от Ръководството на ЕЦБ. За да се осигури последователност при упражняването на правата на избор и преценка по отношение на значимите и по-малко значимите институции, НКО следва да приемат същата позиция.

                     (8)

                     По отношение на правата на избор и преценка, свързани с отношението на ливъридж, ЕЦБ препоръчва последователен и предпазлив подход, заедно със спецификациите, посочени в раздел I, глава 3 от Ръководството на ЕЦБ и раздел II, глава 7 от него.

                     (9)

                     По отношение на правата на избор и преценка, свързани с междинни предприятия майки, и възможността компетентните органи да разрешат на две или повече институции в Съюза, които са част от една и съща група от трета държава, да имат две междинни предприятия майки от ЕС съгласно член 21б, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (6), както и по отношение на релевантността на тази възможност в случай на по-малко значими институции, ЕЦБ препоръчва НКО да възприемат подход, който съответства на подхода, посочен в раздел II, глава 9 от Ръководството на ЕЦБ, за да се гарантират условия на равнопоставеност.

                     (10)

                     По отношение на правата на избор и преценка, свързани с изискванията за отчетност за институциите, по-специално по отношение на оценката на активите и задбалансовите позиции и относно освобождавания от изисквания за отчетност, ЕЦБ препоръчва НКО да следват подхода, изложен в раздел II, глава 8 от Ръководството на ЕЦБ, така че да се гарантира последователно прилагане на стандартите на политиката в рамките на единния надзорен механизъм и условия на равнопоставеност.

                     (11)

                     По отношение на правата на избор и преценка, свързани с управлението, Препоръката за правата на избор и преценка следва да бъде изменена, за да отрази законодателните промени по отношение на надзорното третиране на финансови холдинги и финансови холдинги със смесена дейност.

                     (12)

                     Поради това Препоръка ЕЦБ/2017/10 следва да бъде съответно изменена,

               ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

            ПЪРВА ЧАСТ

            Изменения

         Препоръка ЕЦБ/2017/10 се изменя, както следва:

                     1.

                     В първа част параграф 2 от раздел I се заменя със следното:

                                 „2.

                                 Определения
                                 За целите на настоящата препоръка се прилагат определенията в Регламент (ЕС) № 1024/2013, Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17), Регламент (ЕС) № 575/2013, Директива 2013/36/ЕС, Делегиран регламент (ЕС) 2015/61 (*1) на Комисията и Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (*2).

                        (*1)  Делегиран регламент (ЕС) 2015/61 на Комисията от 10 октомври 2014 г. за допълнение на Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискването за ликвидно покритие за кредитните институции (ОВ L 11, 17.1.2015 г., стр. 1)."

                        (*2)  Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. за създаване на рамка за възстановяване и преструктуриране на кредитни институции и инвестиционни посредници и за изменение на Директива 82/891/ЕИО на Съвета и директиви 2001/24/ЕО, 2002/47/ЕО, 2004/25/ЕО, 2005/56/ЕО, 2007/36/ЕО, 2011/35/ЕС, 2012/30/ЕС и 2013/36/ЕС и на регламенти (ЕС) № 1093/2010 и (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 190).“;"

                     2.

                     Във втора част се вмъква следният раздел IIа:
                     „IIа.

                        Изисквания за собствен капитал

                                 1.

                                 Член 78, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 575/2013: намаляване на собствения капитал — изискване за марж от капиталов излишък

                                             1.1

                                             НКО следва да определи маржа от капиталов излишък, който се изисква съгласно член 78, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 575/2013, за целите на намаляването на собствения капитал, при условие че са изпълнени условията на член 78, параграф 1 и след като бъдат подложени на оценка всички посочени по-долу фактори:

                                                         а)

                                                         дали кредитната институция, предприемаща някое от действията, посочени в член 77, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013, ще продължи да надхвърля за срок от три години общите капиталови изисквания, определени в последното приложимо решение от процеса по надзорен преглед и оценка (ПНПО), най-малко с размера на насоките за допълнителен собствен капитал, посочен в същото решение от ПНПО;

                                                         б)

                                                         дали кредитната институция, предприемаща някое от действията, посочени в член 77, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013, ще продължи да надхвърля за срок от три години изискванията, посочени в Директива 2014/59/ЕС, най-малко с маржа, който националният орган за преструктуриране или Единният съвет по преструктуриране съвместно с НКО счита за необходим, за да бъде изпълнено условието по член 78а от Регламент (ЕС) № 575/2013;

                                                         в)

                                                         какво е въздействието на планираното намаляване върху съответния ред на собствения капитал;

                                                         г)

                                                         дали кредитната институция, предприемаща някое от действията, посочени в член 77, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013, ще продължи да надхвърля в срок от три години изискването за отношението на ливъридж, предвидено в член 92, параграф 1, буква г) от същия регламент, както и допълнителното изискване за собствен капитал за преодоляване на риска от прекомерен ливъридж, предвидено в последното приложимо решение от ПНПО, поне с размера на насоките относно допълнителен собствен капитал за справяне с риска от прекомерен ливъридж, определен в посоченото решение от ПНПО.

                                             1.2

                                             Заявленията за намаляване на собствения капитал от кредитни институции, които не изпълняват посочените по-горе маржове, все пак следва да бъдат одобрявани след преценка на всеки конкретен случай, когато са надлежно обосновани чрез солидни пруденциални аргументи. Когато не е изпълнен маржът по параграф 1.1, буква б), НКО следва да поиска становището на националния орган за преструктуриране или на Единния съвет по преструктуриране за това дали намалението на собствения капитал би могло да застраши изпълнението на изискванията за собствен капитал и приемливи задължения, определени в Директива 2014/59/ЕС.

                                             1.3

                                             Ако за целите на параграф 1.1, буква а) или г) кредитната институция не е обект на насоки за допълнителен собствен капитал, маржът трябва да се определя във всеки отделен случай според конкретните обстоятелства на кредитната институция.

                                 2.

                                 Член 78, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 575/2013: намаляване на собствения капитал — общо предварително разрешение
                                 НКО следва да предостави общото предварително разрешение, предвидено в член 78, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 575/2013, когато са изпълнени условията, определени в него и в Делегиран регламент (ЕС) № 241/2014 на Комисията (*3). НКО следва да определи маржа, посочен в член 78, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 575/2013, след оценка на всички фактори, посочени в раздел IIа, параграф 1 от настоящата препоръка.

                                 3.

                                 Във втора част раздел V се заличава;

                                 4.

                                 Приложението се заменя с приложението към настоящата препоръка.

            ВТОРА ЧАСТ

            Адресати

         Адресати на настоящата препоръка са НКО на участващите държави членки.
         На НКО се препоръчва да прилагат настоящата препоръка от датата на приемането ѝ.

            Съставено във Франкфурт на Майн на 25 март 2022 година.

                  Председател на ЕЦБ

               Christine LAGARDE

            (1)  ОВ L 287, 29.10.2013 г., стр. 63.

            (2)  Препоръка на Европейската централна банка от 4 април 2017 г. относно общите спецификации за упражняването на някои права на избор и преценка, предвидени в правото на Съюза, от националните компетентни органи по отношение на по-малко значимите институции (ЕЦБ/2017/10) (OВ C 120, 13.4.2017 г., стр. 2)

            (3)  Регламент (ЕС) 2016/445 на Европейската централна банка от 14 март 2016 г. относно упражняването на правата на избор и преценка, предвидени в правото на Съюза (ЕЦБ/2016/4) (ОВ L 78, 24.3.2016 г., стр. 60).

            (4)  Делегиран регламент (ЕС) 2015/61 на Комисията от 10 октомври 2014 г. за допълнение на Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискването за ликвидно покритие за кредитните институции (ОВ L 11, 17.1.2015 г., стр. 1).

            (5)  Насоки (ЕС) 2017/697 на Европейската централна банка от 4 април 2017 г. относно упражняването на правата на избор и преценка, предвидени в правото на Съюза, от националните компетентни органи по отношение на по-малко значимите институции (ЕЦБ/2017/9) (OВ L 101, 13.4.2017 г., стр. 156)

            (6)  Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 338).

            ПРИЛОЖЕНИЕ
            Приложението към Препоръка ЕЦБ/2017/10 се заменя със следното:

                     „ПРИЛОЖЕНИЕ

                                 Правно основание на правото на избор и/или преценка

                                 Препоръчителен подход: съответствие с политиката по отношение на правата на избор и преценка за значимите институции

                                       Надзор на консолидирана основа и освобождавания от пруденциални изисквания

                                 Член 7, параграфи 1—3 от Регламент (ЕС) № 575/2013: освобождавания от капиталови изисквания

                                 Раздел II, глава 1, параграф 3 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 8, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013: освобождавания от ликвидни изисквания

                                 Раздел II, глава 1, параграф 4 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 9 от Регламент (ЕС) № 575/2013: метод на самостоятелно консолидиране

                                 Раздел II, глава 1, параграф 5 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 10, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013: освобождавания за кредитни институции, които са дълготрайно свързани с централен орган

                                 Раздел II, глава 1, параграф 6 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 18, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013: методи за консолидация в случай на предприятия, свързани по смисъла на член 22, параграф 7 от Директива 2013/34/ЕС

                                 Раздел III, глава 1, параграф 1 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 18, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 575/2013: методи за консолидация в случай на участия или капиталови връзки, различни от посочените в член 18, параграфи 1 и 4

                                 Раздел III, глава 1, параграф 2 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 18, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 575/2013: консолидация в случаите на значително влияние и общо управление

                                 Раздел III, глава 1, параграф 3 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 18, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 575/2013: консолидация

                                 Раздел II, глава 1, параграф 8 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 18, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 575/2013: консолидация

                                 Раздел III, глава 1, параграф 4 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 19, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013: изключване на консолидация

                                 Раздел II, глава 1, параграф 9 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013: оценка на активи и задбалансови позиции — използване на международните стандарти за финансова отчетност за пруденциални цели

                                 Раздел II, глава 1, параграф 10 от Ръководството на ЕЦБ

                                       Собствен капитал

                                 Член 26, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013: класифициране на последващи емисии като инструменти на базовия собствен капитал от първи ред

                                 Раздел II, глава 2, параграф 3 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 49, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013: приспадане на позиции в застрахователни предприятия

                                 Раздел II, глава 2, параграф 5 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 49, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013: приспадане на позиции в предприятия от финансовия сектор

                                 Раздел II, глава 2, параграф 6 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 54, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕС) № 575/2013: изчисляване на активиращото събитие за инструменти на допълнителния капитал от първи ред, емитирани от дъщерни предприятия, установени в трети държави

                                 Раздел II, глава 2, параграф 7 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 78, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013: намаляване на собствения капитал — взаимоспомагателни дружества, спестовни институции и кооперативни дружества

                                 Раздел II, глава 2, параграф 10 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 78, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 575/2013: намаляване на инструменти на допълнителния капитал от първи ред и на капитала от втори ред

                                 Раздел II, глава 2, параграф 11 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 79, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013: намаляване на инструменти на допълнителния капитал от първи ред и на капитала от втори ред

                                 Раздел II, глава 2, параграф 12 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 83, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013: освобождаване за инструменти на допълнителния капитал от първи ред и на капитала от втори ред, емитирани от дружество със специална цел

                                 Раздел II, глава 2, параграф 13 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 84, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 575/2013: малцинствени участия, включени в консолидирания базов собствен капитал от първи ред

                                 Раздел II, глава 2, параграф 14 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 142, параграф 1 от Директива 2013/36/ЕС: неспазване на комбинираното изискване за буфер или на изискването за буфер на отношението на ливъридж

                                 Раздел II, глава 11, параграф 12 от Ръководството на ЕЦБ

                                       Капиталови изисквания

                                 Член 113, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 575/2013: изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции — вътрешногрупови експозиции

                                 Раздел II, глава 3, параграф 3 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 162, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013: падеж на експозициите

                                 Раздел II, глава 3, параграф 5 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 225, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013: собствени оценки на корекции за променливост

                                 Раздел II, глава 3, параграф 6 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 244, параграф 2 и член 245, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) № 575/2013: прехвърляне на значителен риск

                                 Раздел II, глава 3, параграф 9 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 283, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013: прилагане на метода на вътрешните модели

                                 Раздел II, глава 3, параграф 8 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 284, параграфи 4 и 9 от Регламент (ЕС) № 575/2013: изчисляване на стойността на експозицията за кредитен риск от контрагента

                                 Раздел II, глава 3, параграф 9 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 366, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 575/2013: изчисляване на стойността под риск

                                 Раздел II, глава 3, параграф 13 от Ръководството на ЕЦБ

                                       Институционални защитни схеми

                                 Член 8, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 575/2013: освобождаване от ликвидни изисквания за членовете на институционални защитни схеми

                                 Раздел II, глава 4, параграф 3 от Ръководството на ЕЦБ

                                       Големи експозиции

                                 Член 396, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013: спазване на изискванията във връзка с големите експозиции

                                 Раздел II, глава 5, параграф 3 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 400, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 575/2013: спазване на изискванията във връзка с големите експозиции

                                 Раздел II, глава 5, параграф 4 от Ръководството на ЕЦБ

                                       Ликвидност

                                 Член 414 от Регламент (ЕС) № 575/2013: спазване на изискванията за ликвидност

                                 Раздел II, глава 6, параграф 3 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 422, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 575/2013 и член 29 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: вътрешногрупови изходящи ликвидни потоци

                                 Раздел II, глава 6, параграф 10 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 425, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 575/2013 и член 34 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: вътрешногрупови входящи ликвидни потоци

                                 Раздел II, глава 6, параграф 14 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 8, параграф 1 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: диверсификация на притежаваните ликвидни активи

                                 Раздел II, глава 6, параграф 5 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 8, параграф 3, буква в) от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: управление на ликвидни активи

                                 Раздел II, глава 6, параграф 6 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 8, параграф 6 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: несъответствия между валутите

                                 Раздел II, глава 6, параграф 4 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 17, параграф 4 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: освобождаване от механизма на обратните операции

                                 Раздел I, глава 3, параграф 1 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 23, параграф 2 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: изходящи потоци от други продукти и услуги

                                 Раздел II, глава 6, параграф 7 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 24, параграфи 4 и 5 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: изходящи потоци от стабилни влогове на дребно

                                 Раздел III, глава 3, параграф 1 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 24, параграф 6 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: множител за влоговете на дребно, обхванати от схема за гарантиране на депозитите

                                 Раздел III, глава 3, параграф 3 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 25, параграф 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: по-високи ставки за изходящите потоци

                                 Раздел II, глава 6, параграф 8 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 26 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: изходящи потоци с взаимозависими входящи потоци

                                 Раздел II, глава 6, параграф 9 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 29 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: преференциално третиране в рамките на група или институционална защитна схема (ИЗС)

                                 Раздел II, глава 6, параграф 10 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 30, параграф 2 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: допълнителни изходящи потоци от обезпечения в резултат от фактори, водещи до понижаване на кредитното качество

                                 Раздел II, глава 6, параграф 11 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 33, параграф 2 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: таван на входящите потоци

                                 Раздел II, глава 6, параграф 12 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 33, параграфи 3—5 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: специализирани кредитни институции

                                 Раздел II, глава 6, параграф 13 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 34 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/61: входящи потоци в рамките на група или институционална защитна схема (ИЗС)

                                 Раздел II, глава 6, параграф 14 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 428б, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 575/2013: изискване за нетно стабилно финансиране (ИНСФ) — ограничаване на валутните несъответствия

                                 Раздел II, глава 6, параграф 15 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 428е, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013: ИНСФ — взаимозависими активи и пасиви

                                 Раздел II, глава 6, параграф 16 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 428з от Регламент (ЕС) № 575/2013: ИНСФ — преференциално третиране в рамките на група или ИЗС

                                 Раздел II, глава 6, параграф 17 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 428п, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 575/2013: ИНСФ — третиране на нестандартни операции на централните банки

                                 Раздел I, глава 3, параграф 1 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 428аи от Регламент (ЕС) № 575/2013: ИНСФ — прилагане на опростеното изискване за нетно стабилно финансиране (ОИНСФ)

                                 Раздел II, глава 6, параграф 18 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 428ар, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 575/2013: ИНСФ — третиране на нестандартни операции на централните банки (ОИНСФ)

                                 Раздел I, глава 3, параграф 1 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 8 от Регламент (ЕС) № 575/2013: освобождавания от ликвидни изисквания

                                 Раздел II, глава 4, параграф 3 от Ръководството на ЕЦБ

                                       Ливъридж

                                 Член 429а, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013: преференциално третиране в полза на публичните банки за развитие

                                 Раздел II, глава 7, параграф 3 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 429а, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 575/2013: изключване на резервите в централната банка от изчисляването на отношението на ливъридж

                                 Раздел I, глава 3, параграф 1 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 429б, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013: преференциално третиране на механизъм за условно обединение на парични средства

                                 Раздел II, глава 7, параграф 4 от Ръководството на ЕЦБ

                                       Изисквания за отчетност

                                 Член 430, параграф 11 от Регламент (ЕС) № 575/2013: отчетност във връзка с пруденциалните изисквания и финансовата информация

                                 Раздел II, глава 8, параграф 1 от Ръководството на ЕЦБ

                                       Общи изисквания за достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции

                                 Член 21, параграф 1 от Директива 2013/36/ЕС: освобождаване за кредитни институции, които са дълготрайно свързани с централен орган

                                 Раздел II, глава 9, параграф 1 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 21б, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС: междинно предприятие майка

                                 Раздел II, глава 9, параграф 2 от Ръководството на ЕЦБ

                                       Правила за управление и пруденциален надзор

                                 Член 88, параграф 1, буква д) от Директива 2013/36/ЕС: обединяване на функциите на председател и главен изпълнителен директор

                                 Раздел II, глава 11, параграф 4 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 91, параграф 6 от Директива 2013/36/ЕС: допълнителна директорска длъжност с неизпълнителни функции

                                 Раздел II, глава 11, параграф 5 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 108, параграф 1 от Директива 2013/36/ЕС: процес за вътрешна оценка на капиталовата адекватност за кредитни институции, които са дълготрайно свързани с централен орган

                                 Раздел II, глава 11, параграф 6 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Членове 117 и 118 от Директива 2013/36/ЕС: задължения за сътрудничество

                                 Раздел II, глава 11, параграф 9 от Ръководството на ЕЦБ

                                 Член 142 от Директива 2013/36/ЕС: планове за запазване на капитала

                                 Раздел II, глава 11, параграф 12 от Ръководството на ЕЦБ

               “


title: Препоръка (ЕС) 2022/553 на Комисията от 5 април 2022 година относно мониторинга на наличието на Alternaria токсини в храните

text:
               6.4.2022

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 107/90

      ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2022/553 НА КОМИСИЯТА
      от 5 април 2022 година
      относно мониторинга на наличието на Alternaria токсини в храните
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  През 2011 г. Експертната група на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) по замърсителите в хранителната верига (CONTAM) прие научно становище относно рисковете, които наличието на Alternaria в храните поражда за здравето на животните и общественото здраве (1).

                  (2)

                  Наскоро ЕОБХ публикува също така научен доклад от оценката на експозицията на населението на Европейския съюз на Alternaria токсини чрез храната (2). В него се заключава, че предполагаемата хронична експозиция на Alternaria токсините алтернариол, монометилов етер на алтернариола и тенуазонова киселина чрез храната превишава приложимия праг на токсикологична значимост и налага събирането на допълнителни данни за токсичността на отделните съединения.

                  (3)

                  ЕОБХ препоръча да бъдат събирани повече данни за наличието на Alternaria токсини в съответните хранителни продукти (като например плодове и плодови продукти, домати и продукти на основата на домати и храни на зърнена основа, предназначени за кърмачета и малки деца). Също така ЕОБХ препоръча да се използват по-чувствителни методи за анализ с цел да се намали степента на несигурност относно експозицията на различните Alternaria токсини, дължаща се на висок дял докладвани данни „под границата на количествено установяване (LOQ)“ в наличния понастоящем набор от данни, тъй като невинаги са използвани достатъчно чувствителни методи за анализ.

                  (4)

                  Наличието на Alternaria токсини в храните може да бъде намалено или предотвратено чрез добри селскостопански практики, добри условия на съхранение и транспортиране и добри производствени практики. Необходимо е обаче да бъде събрана допълнителна информация относно факторите, които водят до относително високи нива на Alternaria токсини в определени хранителни продукти, с цел да могат да бъдат набелязани мерки за предотвратяване или намаляване наличието на тези Alternaria токсини в посочените хранителни продукти.

                  (5)

                  За да бъдат изготвени насоки относно това в кои случаи би било целесъобразно идентифициране на факторите, които водят до относително високи и дори значителни нива на Alternaria токсини в хранителните продукти, е необходимо да бъдат установени ориентировъчни стойности за храни въз основа на наличните данни в базата данни на ЕОБХ. Ориентировъчни нива са определени само за хранителните продукти, за които има достатъчно данни за появата на тези токсини в тях.

                  (6)

                  Поради това е целесъобразно да се препоръча провеждане на мониторинг на наличието на Alternaria токсини в храните и набелязване на факторите, които водят до високи нива на съдържание на тези токсини в определени храни,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

                  (1)

                  Държавите членки, в тясно сътрудничество със стопанските субекти в областта на храните, следва да извършват мониторинг на наличието на Alternaria токсините алтернариол, монометилов етер на алтернариола и тенуазонова киселина в храни, по-специално в продукти от преработени домати, пипер на прах, сусамово семе, слънчогледово семе, слънчогледово масло, черупкови плодове, сушени смокини и храни на зърнена основа, предназначени за кърмачета и малки деца. По възможност следва да бъдат анализирани и други Alternaria токсини и резултатите да бъдат докладвани на Европейския орган за безопасност на храните.

                  (2)

                  За да се гарантира, че пробите са представителни, държавите членки следва да се придържат към съответните процедури за вземане на проби, определени в Регламент (ЕО) № 401/2006 на Комисията от 23 февруари 2006 г. (3). За продукти от преработени домати процедурата за вземане на проби следва да се извършва в съответствие с правилата по част З (течни продукти) или част И (твърди продукти) от приложение I към Регламент (ЕО) № 401/2006. Когато използваната от стопанския субект в областта на храните процедура за вземане на проби се отклонява от установената в Регламент (ЕО) № 401/2006 процедура, тя следва да остане представителна за съответната партида.

                  (3)

                  За определянето на алтернариол и монометилов етер на алтернариола LOQ не следва да е над 2 μg/kg в храни на зърнена основа, предназначени за кърмачета и малки деца, и 4 μg/kg в други храни, а за определянето на тенуазонова киселина LOQ не следва да е над 20 μg/kg във всички видове храни.

                  (4)

                  Държавите членки, с активното участие на стопанските субекти в областта на храните, следва да извършват проучвания за набелязване на факторите, които водят до наличието на тези токсини на нива над ориентировъчните нива, както и проучвания по отношение на въздействието на преработката върху нивата на посочените Alternaria токсини, предвидени в приложението към настоящата препоръка.

                  (5)

                  До 30 юни всяка година държавите членки и стопанските субекти в областта на храните следва да предават на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) данните за предходната година с цел те да бъдат компилирани в единна база данни в съответствие с изискванията на насоките на ЕОБХ относно стандартното описание на пробата за храни и фуражи (Guidance on Standard Sample Description (SSD) for Food and Feed) и с допълнителните специални изисквания за докладване на ЕОБХ (4).

         Съставено в Брюксел на 5 април 2022 година.

               За Комисията

            Stella KYRIAKIDES

               Член на Комисията

         (1)  Експертна група на ЕОБХ по замърсителите в хранителната верига (CONTAM); Scientific Opinion on the risks for animal and public health related to the presence of Alternaria toxins in feed and food (Научно становище относно рисковете за здравето на животните и за общественото здраве, свързани с наличието на Alternaria токсини в храни и фуражи). EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ) 2011;9(10):2407. [97 стр.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2407. На разположение на следния адрес: www.efsa.europa.eu/efsajournal

         (2)  ЕОБХ, Arcella D, Eskola M и Gómez Ruiz JA, 2016 г. Scientiﬁc report on the dietary exposure assessment to Alternaria toxins in the European population (Научен доклад за оценката на експозицията на европейското население на Alternaria токсини чрез храната). EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ) 2016; 14(12):4654, стр. 32 doi:10.2903/j.efsa.2016.4654.

         (3)  Регламент (ЕО) № 401/2006 на Комисията от 23 февруари 2006 г. за установяване на методи за вземане на проби и за анализ за целите на официалния контрол на нивата за микотоксини в храни (ОВ L 70, 9.3.2006 г., стр. 12).

         (4)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

         ПРИЛОЖЕНИЕ
         Ориентировъчни нива за алтернариол, монометилов етер на алтернариола и тенуазонова киселина в определени храни съгласно наличните данни в базата данни на ЕОБХ, над които следва да се извършват проучвания относно факторите, които водят до наличието на Alternaria токсини, или относно въздействието от преработката на храните. Ориентировъчните нива не са нива на безопасност на храните.

                     Храни

                     Алтернариол (AOH)
                     (μg/kg)

                     Монометилов етер на алтернариола (AME)
                     (μg/kg)

                     Тенуазонова киселина (TeA)
                     (μg/kg)

                     Продукти от преработени домати

                     10

                     5

                     500

                     Пипер на прах

                     —

                     —

                     10 000

                     Сусамово семе

                     30

                     30

                     100

                     Слънчогледово семе

                     30

                     30

                     1 000

                     Слънчогледово масло

                     10

                     10

                     100

                     Черупкови плодове

                     —

                     —

                     100

                     Сушени смокини

                     —

                     —

                     1 000

                     Храни на зърнена основа, предназначени за кърмачета и малки деца

                     2

                     2

                     500