title: Препоръка на Европейския съвет за системен риск от 2 декември 2021 година относно средносрочните уязвимости в сектора на жилищните недвижими имоти в Германия (ЕССР/2021/10) 2022/C 122/01

text:
               17.3.2022

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 122/1

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК
      от 2 декември 2021 година
      относно средносрочните уязвимости в сектора на жилищните недвижими имоти в Германия
      (ЕССР/2021/10)
      (2022/C 122/01)
      ГЕНЕРАЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК,
      Като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
      Като взе предвид Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (1), и по-специално член 3, параграф 2, буква б) и буква г), и членове 16 и 18 от него,
      Като взе предвид Решение ЕССР/2011/1 на Европейския съвет за системен риск от 20 януари 2011 г. за приемане на процедурния правилник на Европейския съвет за системен риск (2), и по-специално член 18 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Секторът на недвижимите имоти играе важна роля в икономиката и промените в него може да окажат съществено влияние върху финансовата система. Финансовите кризи от миналото показаха, че неустойчивите промени на пазарите на недвижими имоти може да доведат до тежки последици за стабилността на финансовата система и на икономиката като цяло, което може да доведе и до отрицателни трансгранични ефекти от преноса. В миналото неблагоприятните промени на пазара на недвижими имоти в някои държави членки доведоха до големи кредитни загуби и/или имаха отрицателно въздействие върху реалната икономика. Тези последици са отражение на тясната взаимовръзка между сектора на недвижимите имоти, доставчиците на финансиране и други икономически сектори. Освен това каналите за обратна връзка между финансовата система и реалната икономика може да усилват отрицателните промени.

                  (2)

                  Тези връзки са важни, защото означават, че рисковете, които възникват в сектора на недвижимите имоти, може да имат системно въздействие. Уязвимостите на финансовата система често се натрупват по време на фазата на подем в цикъла на недвижимите имоти. Усещането за наличието на по-ниски рискове при финансирането и по-лесният достъп до финансиране може да допринесат за бърза кредитна и инвестиционна експанзия, съчетана с повишено търсене на недвижими имоти, което оказва натиск за покачване на цените им. Освен това каналите за обратна връзка между цените на жилищата и кредита могат да доведат до потенциални системни последици. От друга страна обаче, по време на фазата на рецесия в цикъла на недвижимите имоти по-строгите условия за кредитиране, по-голямото нежелание за поемане на риск и натискът за понижаване на цените на недвижимите имоти могат да засегнат по неблагоприятен начин устойчивостта на кредитополучателите и кредиторите, като така се влошават икономическите условия.

                  (3)

                  Уязвимостите, свързани със сектора на жилищните недвижими имоти (ЖНИ), могат да бъдат източник на системен риск и може да засегнат финансовата стабилност както пряко, така и непряко. Преките последици се изразяват в кредитни загуби по ипотечните портфейли поради неблагоприятните икономически или финансови условия и едновременните отрицателни промени на пазара на ЖНИ. Непреките последици биха могли да бъдат свързани с промени в потреблението на домакинствата или намаляване на задлъжнялостта към кредитори, които водят до допълнителни последици за реалната икономика и финансовата стабилност.

                  (4)

                  Както е посочено в съображение 4 от Препоръка ЕССР/2013/1 (3), основната цел на макропруденциалната политика е да допринася за запазването на стабилността на финансовата система като цяло, включително чрез укрепване на устойчивостта на финансовата система и чрез намаляване на натрупването на системни рискове, като по този начин се осигурява устойчив принос на финансовия сектор към икономическия растеж.

                  (5)

                  С оглед на тази цел макропруденциалните органи могат да използват една или повече от капиталовите мерки, предвидени в Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (4) и Регламент (ЕС) № 575/2013 г. на Европейския парламент и на Съвета (5), и/или макропруденциални мерки, основани на кредитополучателя, които се основават изключително на националното право, в зависимост от оценката на рисковете. Докато капиталовите мерки са насочени предимно към увеличаването на устойчивостта на финансовата система, мерки, основани на кредитополучателя може да са особено подходящи за предотвратяване на по-нататъшното натрупване на системни рискове във връзка с нови жилищни кредити.

                  (6)

                  През 2019 г. Европейският съвет за системен риск (ЕССР) извърши систематична и ориентирана към бъдещето оценка в цялото Европейско икономическо пространство (ЕИП) на уязвимостите, свързани с ЖНИ (6). Тази оценка даде възможност на ЕССР да установи, че в няколко държави редица средносрочни уязвимости са източници на системен риск за финансовата стабилност, което доведе до издаването на предупреждения до пет държави, включително Германия (7).

                  (7)

                  През 2019 г. основните слабости, установени на пазара на ЖНИ в Германия, бяха значителното надценяване на цените на жилищата в градските райони, свързано с широко разпространена и бърза динамика на цените на жилищата и някои признаци за разхлабване на стандартите за отпускане на жилищни кредити, макар и в контекста на цялостната несигурност, поради значителни празноти в данните.

                  (8)

                  ЕССР наскоро завърши допълнителна систематична оценка в перспектива на уязвимостите на равнището на ЕИП, свързани с ЖНИ. Резултатите от тази оценка показват, че след като през септември 2019 г. са получили специфични за всяка държава предупреждения, някои от държавите са предприели допълнителни действия за отстраняване на свързаните с тях уязвимости. По-специално Чешката република прие правна рамка за мерки, основани на кредитополучателя, Германия създаде правно основание за събиране на данни за стандартите за отпускане на нови жилищни кредити на домакинствата, Франция задейства ограничения за съотношенията обслужване на дълг/доход (ОДг/Дх), Исландия затегна ограниченията за съотношенията кредит/стойност (Кр/Ст), а Норвегия затегна равнището на буфера си за системен риск. Предвид обаче на увеличаващите се уязвимости действията, приети от някои държави, не са счетени за достатъчни според оценката на ЕССР.

                  (9)

                  Избухването на пандемията от COVID-19 през 2020 г. и свързаната с нея криза не доведоха до цикличен спад на жилищните пазари. По-скоро след период на постепенен растеж и в среда на ниски лихвени проценти реалната цена на жилищата и растежът на кредитите се ускориха допълнително в няколко държави, което до голяма степен изпревари растежа на доходите на домакинствата. За да се смекчи въздействието на пандемията и произтичащата от нея икономическа несигурност, бяха приложени различни мерки и политики, като мораториуми и публични гаранции. В този широк контекст на политиката предварително планираните макропруденциални мерки бяха временно облекчени или тяхното активиране беше отложено в някои държави. Наблюдаваното понастоящем подобрение на икономическата ситуация дава възможност за корекция на макропруденциалната политика в тези държави, в които продължават да се натрупват уязвимости, свързани с ЖНИ.

                  (10)

                  По отношение на Германия, тази неотдавнашна оценка показа, че въпреки създаването през 2017 г. на правна рамка за инструменти, основани на кредитополучателя, която се състои от ограничен набор от мерки (таван на съотношението Кр/Ст и изискване за амортизация), нито един от тях не е бил задействан, за да се преодолее натрупването на средносрочни уязвимости в сектора на ЖНИ. ЕССР взема под внимание факта, че съгласно настоящата правна рамка не са били изпълнени изискванията за задействане на съществуващите мерки, основани на кредитополучателя.

                  (11)

                  Оценката на ЕССР показва също, че повишенията на цените на жилищата са станали по-широкообхватни както в градските, така и в селските райони. В резултат на това съществуващите оценки сочат високо и увеличаващо се надценяване на цените на жилищата в Германия. Понастоящем извършването на цялостен анализ на уязвимостите е възпрепятствано от липсата на подробни данни относно стандартите за отпускане на жилищни кредити, въпреки че е предприето действие за събиране на данни от 2023 г. поради влизането в сила през 2021 г. на национален регламент относно събирането на данни по отношение на жилищните кредити. За последния период наличната информация предоставя противоречиви доказателства за развитието на стандартите за отпускане на жилищни кредити. Въпреки че резултатите от проучването на банковото кредитиране (ПБК) в еврозоната показват, че условията за кредитиране за покупка на жилище са затегнати още повече през 2020 г., алтернативен източник на данни от частния сектор (8) показва, че делът на заявленията за кредити с високи съотношения Кр/Ст се е увеличил допълнително през 2020 г. Друг алтернативен източник на данни от частния сектор, с който разполагат германските органи, съдържащ действителни сделки и представляващ част от агрегирания пазар, потвърждава, че съотношението Кр/Ст се е увеличило донякъде през последното десетилетие. Освен това, в съответствие с ПБК, съотношенията Кр/Ст са намалели вследствие на кризата. Данните показват също, че съотношенията на ОДг/Дх и матуритетите намаляват през първата половина на 2010-те години и се увеличават отново през втората половина на тези години. От друга страна, съотношенията дълг/доход (Дг/Дх) се увеличават постоянно от 2009 г. насам.

                  (12)

                  Освен това, след като намали равнището си на антицикличния капиталов буфер (АКБ) в отговор на кризата с COVID-19, Германия не използва допълнително капиталови мерки за преодоляване на съществуващите уязвимости, произтичащи от сектора на ЖНИ, и за насърчаване на финансовата стабилност.

                  (13)

                  От гледна точка на тези последни промени, по-специално предвид доказателствата за надценяване на цените на жилищата, ЕССР стигна до заключението, че следва да се активират мерки, основани на кредитополучателите насочени към средносрочните уязвимости в сектора на ЖНИ в Германия. Поради това германските органи следва незабавно да активират правно обвързващо или, ако това не е възможно съгласно германското право, правно необвързващо ограничение на съотношението Кр/Ст, за да гарантират стабилни стандарти за отпускане на кредити срещу надценяването на цените на жилищата. Същевременно и за да се допълни мярката за съотношението Кр/Ст, капиталовите мерки, като например активирането на АКБ или секторния буфер за системен риск (СБСР), биха повишили устойчивостта на банковия сектор в Германия срещу уязвимостите на ЖНИ, които може вече да е натрупала, като се има предвид преобладаващото надценяване на цените на жилищата и несигурността относно стандартите за отпускане на ипотечните кредити, предоставени през последните години. Освен това подходящо съчетание с правно обвързващи или, ако това не е възможно съгласно германското право, правно необвързващи инструменти, свързани с доходите, би могло да увеличи ефективността на ограничението на съотношението Кр/Ст за преодоляване на уязвимостите, свързани с финансирането на ЖНИ. Поради това германската правна рамка за мерките, основани на кредитополучателя трябва да бъде допълнена от инструменти, основани на доходите, и съответно адаптирана, така че да се позволи по-навременно активиране на мерките, основани на кредитополучателя, като по този начин се избегне натрупването на уязвимости,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
      РАЗДЕЛ 1

         ПРЕПОРЪКИ

         Препоръка А — Ограничение на съотношението Кр/Ст

      Препоръчва се съответните органи да наложат правно обвързващо ограничение, което се прилага за съотношението Кр/Ст, за да се смекчат уязвимостите в сектора на жилищните недвижими имоти в Германия, като източник на риск за финансовата стабилност, което може да има потенциал за сериозни отрицателни последици за реалната икономика. Когато това не е възможно съгласно германското право, се препоръчва съответните органи да активират правно необвързващо ограничение, което се прилага за съотношението Кр/Ст, за да се постигнат целите, изложени в него.

         Препоръка Б – Активиране на капиталови мерки

      Препоръчва се съответните органи да активират подходящи капиталови мерки, за да се гарантира устойчивостта на лицензираните в Германия кредитни институции и да се допълни ограничението, което се прилага за съотношението Кр/Ст, както е посочено в препоръка А, за смекчаване на уязвимостите в сектора на жилищните недвижими имоти в Германия, като източник на риск за финансовата стабилност.

         Препоръка В — Правна рамка за мерки, основани на кредитополучателя по отношение на сектора на жилищните недвижими имоти

      Препоръчва се съответните органи да гарантират, че съществуващата правна уредба на мерки, основани на кредитополучателя включва най-малкото следните правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя:

                  а)

                  ограничения, които се прилагат спрямо съотношението Дг/Дх, и ограничения, които се прилагат спрямо съотношението ОДг/Дх;

                  б)

                  ограничения, които се прилагат спрямо съотношението Кр/Ст;

                  в)

                  ограничения, които се прилагат спрямо матуритета; и

                  г)

                  изисквания за амортизация.

         Препоръка Г – Наблюдение на уязвимостите и активиране на свързани с доходите мерки, основани на кредитополучателя

                  1.

                  Препоръчва се съответните органи да наблюдават отблизо уязвимостите, свързани със задлъжнялостта на домакинствата, надценяването на цените на жилищата и стандартите за отпускане на нови ипотечни кредити в средносрочен план.

                  2.

                  Препоръчва се, в съответствие с резултатите от наблюдението, извършено съгласно подпрепоръка Г, параграф 1 и, за да се предотврати прекомерното натрупване на кредитен риск, съответните органи да активират правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя и свързани с дохода му, като например ограничения на съотношението Дг/Дх или на съотношението ОДг/Дх. Когато това не е възможно съгласно германското право, се препоръчва съответните органи да активират правно необвързващи мерки, основани на кредитополучателя и свързани с дохода му, за да се постигнат целите, изложени в него.

            РАЗДЕЛ 2

         ИЗПЪЛНЕНИЕ

      1.   Определения

                  1.

                  За целите на настоящата препоръка се прилагат следните определения:

                              а)

                              „съответни органи“ означава органите, на които е възложено изменението на правната рамка за мерките, основани на кредитополучателя, активирането на мерки, основани на кредитополучателя, наблюдението на системните рискове или активирането на капиталови мерки в Германия;

                              б)

                              „съотношение кредит/стойност“ (съотношение Кр/Ст) означава сборът от всички кредити или кредитни траншове, обезпечени от кредитополучателя с недвижимия имот в момента на инициирането на кредита, спрямо стойността на имота в момента на инициирането на кредита;

                              в)

                              „капиталови мерки“ означава капиталови изисквания, наложени на кредитна институция с цел предотвратяване и/или смекчаване на системния риск съгласно определението в член 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1092/2010, включително съгласно членове 124, 164 или 458 от Регламент (ЕС) № 575/2013 или дял VII, глава 4 от Директива 2013/36/ЕС, като например антицикличния капиталов буфер или секторния буфер за системен риск;

                              г)

                              „кредитна институция“ означава кредитна институция съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013;

                              д)

                              „мерки, основани на кредитополучателя“ означава макропруденциални мерки, насочени към кредитополучателите, включително ограничения за съотношението Кр/Ст, съотношението Дг/Дх, съотношението ОДг/Дх, матуритета и изискванията за амортизация;

                              е)

                              „съотношение дълг/доход“ (Дг/Дх) означава общият дълг на кредитополучателя в момента на инициирането на кредита спрямо общия годишен разполагаем доход на кредитополучателя в момента на инициирането на кредита;

                              ж)

                              „съотношение обслужване на дълг/доход“ (ОДг/Дх) означава общото годишно обслужване на дълга спрямо общия годишен разполагаем доход на кредитополучателя в момента на инициирането на кредита;

                              з)

                              „обслужване на дълга“ означава комбинираното погасяване на лихвата и главницата по общия дълг на кредитополучателя през определен период от време;

                              и)

                              „матуритет“ означава продължителността на договора за жилищен ипотечен кредит, изразен в години, в момента на инициирането на кредита;

                              й)

                              „изисквания за амортизация“ означава мерки, свързани с графика за погасяване на кредита.

            2.   Критерии за изпълнение

                  1.

                  По отношение на изпълнението на настоящата препоръка се прилагат следните критерии:

                              а)

                              следва да се обърне дължимото внимание на принципа на пропорционалност, като се вземат предвид целта и съдържанието на препоръки А, Б, В и Г;

                              б)

                              когато се активират мерки, основани на кредитополучателя или капиталови мерки, съгласно препоръки А, Б и Г, при калибрирането и поетапното им въвеждане следва да се вземат предвид позицията на Германия в икономическите и финансовите цикли, както и евентуалните последици във връзка с разходите и ползите;

                              в)

                              специфични критерии за спазване на настоящата препоръка са изложени в приложението.

                  2.

                  От адресатите се изисква да докладват на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, или да предоставят подходяща обосновка в случай на бездействие. Докладите следва да съдържат като минимум:

                              а)

                              информация относно същността и срока на предприетите действия;

                              б)

                              оценка на уязвимостите, свързани със задлъжнялостта на домакинствата и стандартите за отпускане на нови ипотечни кредити, включително разпределението на новите ипотечни кредити според техните съотношения Кр/Ст, Дг/Дх, ОДг/Дх, матуритети и амортизационни профили, като съответните съотношения се изчисляват съгласно приложение IV към Препоръка ЕССР/2016/14 на Европейския съвет за системен риск (9), заедно с изпълнението на предприетите действия, като се вземат предвид целите на настоящата препоръка;

                              в)

                              подробна обосновка за случаите на бездействие или отклонение от настоящата препоръка, включително забавянията.

            3.   Срок за последващи действия

      В съответствие с член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1092/2010 адресатите трябва да уведомят Европейския парламент, Съвета, Комисията и ЕССР за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, или да обосноват всяко бездействие. От адресатите се изисква да представят такова съобщение при спазване на посочените по-долу срокове:

                  1.

                     Препоръка A

                  До 30 юни 2023 г. и до 30 юни 2025 г. от адресатите на препоръка А се изисква да представят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР доклад за всички действия, предприети във връзка с налагането на ограничение, което се прилага за съотношението Кр/Ст, за да се смекчат уязвимостите в сектора на жилищните недвижими имоти в Германия, като източник на риск за финансовата стабилност. Ако повече от един орган отговаря за предприемането на действия за преодоляването на установените уязвимости, следва да се представи един съвместен доклад.

                  2.

                     Препоръка Б

                  До 30 юни 2023 г. и до 30 юни 2025 г. от адресатите на препоръка Б се изисква да представят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР доклад за всички действия, предприети във връзка с изпълнението на капиталови мерки. Ако повече от един орган отговаря за предприемането на действия за преодоляването на установените уязвимости, следва да се представи един съвместен доклад.

                  3.

                     Препоръка В

                  До 30 юни 2025 г. от адресатите на препоръка В се изисква да представят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР окончателен доклад относно изпълнението на препоръка В, включително изявление, в което се пояснява кой орган или органи е отговорен за решението за активиране и изпълнение на мерките, основани на кредитополучателя, изложени в посочената препоръка. Ако повече от един орган отговаря за предприемането на действия за преодоляването на установените уязвимости, следва да се представи един съвместен доклад.

                  4.

                     Препоръка Г

                  До 30 юни 2023 г. и до 30 юни 2025 г. от адресатите на препоръка Г се изисква да представят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР доклад относно наблюдението на уязвимостите, свързани със задлъжнялостта на домакинствата, надценяването на цените на жилищата и стандартите за отпускане на нови ипотечни кредити в средносрочен план, както и предприетите действия за преодоляване на тези уязвимости. Ако повече от един орган отговаря за предприемането на действия за преодоляването на установените уязвимости, следва да се представи един съвместен доклад.

            4.   Наблюдение и оценка

                  1.

                  Секретариатът на ЕССР:

                              а)

                              подпомага адресатите, като осигурява координацията на процеса на докладване и предоставянето на съответните образци, и когато е необходимо, определя процедурата и срока за последващи действия;

                              б)

                              проверява последващите действия на адресатите, подпомага ги при поискване от тяхна страна и представя докладите за последващите действия на Генералния съвет.

                  2.

                  Генералният съвет извършва оценка на действията и обосновките, за които са го уведомили адресатите, и ако е уместно, може да реши, че настоящата препоръка не е била спазена и че адресатът не е предоставил подходяща обосновка за бездействието си.

         Съставено във Франкфурт на Майн на 2 декември 2021 година.

               Ръководител на секретариата на ЕССР,

               от името на Генералния съвет на ЕССР,

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 1.

         (2)  OВ C 58, 24.2.2011 г., стр. 4.

         (3)  Препоръка ЕССР/2013/1 на Европейския съвет за системен риск от 4 април 2013 г. относно междинните цели и инструментите на макропруденциалната политика (OВ C 170, 15.6.2013 г., стр. 1).

         (4)  Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 338).

         (5)  Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 1).

         (6)  Виж публикацията „Уязвимостите в сектора на жилищните недвижими имоти в страните от ЕИП“, ЕССР, септември 2019 г., достъпна на уебсайта на ЕССР www.esrb.europa.eu.

         (7)  Предупреждение ЕССР/2019/11 на Европейския съвет за системен риск от 27 юни 2019 г. относно средносрочните уязвимости в сектора на жилищните недвижими имоти в Германия (ОВ С 366, 30.10.2019 г., стр. 45).

         (8)  Информация, предоставена от платформа за кредитно посредничество, която обаче може да не е напълно представителна за германския ипотечен пазар.

         (9)  Препоръка ЕССР/2016/14 на Европейския съвет за системен риск от 31 октомври 2016 г. относно запълването на празноти в данните за недвижимите имоти (ОВ С 31, 31.1.2017 г., стр. 1).

         ПРИЛОЖЕНИЕ
         КРИТЕРИИ ЗА СПАЗВАНЕ НА ПРЕПОРЪКАТА

            Препоръка А — Ограничение на съотношението Кр/Ст

         За спазването на препоръка А се прилагат следните критерии:

                     1.

                     При активирането на ограничение, което се прилага за съотношението кредит/стойност (Кр/Ст), адресатите следва да се стремят да предотвратят значителен или увеличаващ се дял на нови ипотечни кредити, обезпечени с жилищни недвижими имоти (ЖНИ), което би могло да доведе до кредитни загуби в случай на неизпълнение от тяхна страна, съчетано с намаляване на цените на жилищата вследствие на неблагоприятни икономически или финансови условия, увеличаване на разходите за обслужване на техния дълг или неблагоприятни промени на пазара на ЖНИ.

                     2.

                     Адресатите следва да използват една или няколко мерки, основани на кредитополучателя, за да се гарантира ефективността на въведените мерки и да се сведе до минимум потенциалът за тяхното заобикаляне или за нежелани последици, които биха могли да намалят тяхната ефективност и евентуално да създадат рискове в други области, по-специално като гарантират, че мерките са приложими за кредити, отпуснати от всички видове кредитори на физически лица в качеството им на кредитополучатели и в степента, която се счита за необходима — на всички други видове кредитополучатели.

                     3.

                     Преди активиране на ограничение, което се прилага за съотношението Кр/Ст, следва да се направи оценка на позицията на Германия в икономическите и финансовите цикли, за да се определи подходящото калибриране и поетапното въвеждане на мерките.

                     4.

                     След активирането на ограничение, което се прилага за съотношението Кр/Ст, неговото допълнително затягане или активирането на допълнителни мерки, основани на кредитополучателя, може да е необходимо за преодоляване на уязвимостите, установени в Германия. Това ще зависи от избора на активираните мерки, на първоначалното калибриране на тези активирани мерки и на резултатите от оценката на уязвимостите.

                     5.

                     Когато активират или калибрират ограничение, което се прилага за съотношението Кр/Ст, адресатите следва да вземат предвид всички кредити, които в крайна сметка ще бъдат обслужвани от домакинствата от техния доход, независимо от формата на кредитите.

            Препоръка Б – Активиране на капиталови мерки

         За спазването на препоръка Б се прилагат следните критерии:

                     1.

                     При активирането на капиталови мерки адресатите следва да се стремят да гарантират устойчивостта на кредитните институции, лицензирани в Германия, с оглед на потенциалното осъществяване на системен риск, свързан с ЖНИ, което би могло да доведе до преки и непреки кредитни загуби, които произтичат от ипотечните кредити или възникват като последица от намаляването на потреблението на домакинствата с жилищни кредити.

                     2.

                     Преди активирането на капиталовите мерки следва да се направи оценка на позицията на Германия в икономическите и финансовите цикли, за да се определи дали активирането на мерките е уместно.

                     3.

                     След активирането на капиталовите мерки, може да е необходимо затягането им или активирането на допълнителни макропруденциални мерки, за преодоляване на уязвимостите, установени в Германия. Това ще зависи от избора на капиталовите мерки, които са активирани, от първоначалното калибриране на активираните мерки и от резултатите от оценката на уязвимостите.

            Препоръка В — Правна рамка за мерки, основани на кредитополучателя по отношение на сектора на жилищни недвижими имоти

         За спазването на препоръка В се прилагат следните критерии.

                     1.

                     Германската правна уредба на мерки, основани на кредитополучателя, следва да гарантира, че:

                                 а)

                                 ограниченията, които се прилагат за съотношението дълг/доход (Дг/Дх) и за съотношението обслужване на дълг/доход (ОДг/Дх), както и ограниченията на матуритета, са приложими за кредити, отпуснати на всички видове кредитополучатели и от всички видове кредитори, за да се избегне всякакво заобикаляне на ограниченията, като тези ограничения следва да се прилагат предимно за физически лица в качеството им на кредитополучатели, но също така и за всички други видове кредитополучатели, ако структурите за финансиране предполагат такова разширяване, за да се избегне заобикаляне на ограниченията;

                                 б)

                                 Германските органи, на които е възложено да активират всички мерки, основани на кредитополучателя са компетентни да активират всички правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя по ефективен и превантивен начин и им е предоставена необходимата гъвкавост, за да създадат тези мерки въз основа на установените уязвимости.

                     2.

                     Измененията на германската правна уредба на мерки, основани на кредитополучателя следва да влезе в сила не по-късно от 1 юни 2024 г.

            Препоръка Г – Наблюдение на уязвимостите и активиране на свързани с доходите мерки, основани на кредитополучателя

         За спазването на подпрепоръка Б, параграф 1 се прилагат следните критерии.
         При наблюдението на уязвимостите, свързани със задлъжнялостта на домакинствата, надценяването на цените на жилищата и стандартите за отпускане на нови ипотечни кредити в средносрочен план, адресатите следва да наблюдават дела на кредитополучателите, които сключват нови ипотечни кредити, за които съществува риск да не са в състояние редовно да погасяват или обслужват дълга си, без да намалят значително потреблението си вследствие на неблагоприятни икономически или финансови условия, увеличаване на разходите за обслужване на дълга си или неблагоприятно развитие на пазара на ЖНИ.
         За спазването на подпрепоръка Б, параграф 2 се прилагат следните критерии.

                     1.

                     При активирането на свързани с доходите мерки, основани на кредитополучателя, адресатите следва да се стремят да предотвратят значителен или увеличаващ се дял на кредитополучателите да теглят нови ипотечни кредити, за които съществува риск да не са в състояние да погасят или обслужват редовно дълга си, без значително да ограничат потреблението си вследствие на неблагоприятни икономически или финансови условия, увеличаване на разходите за обслужване на дълга им или неблагоприятно развитие на пазара на ЖНИ.

                     2.

                     Адресатите следва да използват една или няколко мерки, основани на кредитополучателя, за да се гарантира ефективността на въведените мерки и да се сведе до минимум потенциалът за тяхното заобикаляне или за нежелани последици, които биха могли да намалят тяхната ефективност и евентуално да създадат рискове в други области, по-специално като гарантират, че мерките са приложими за кредити, отпуснати от всички видове кредитори на физически лица в качеството им на кредитополучатели и в степента, която се счита за необходима — на всички други видове кредитополучатели.

                     3.

                     Преди активирането на свързаните с доходите мерки, основани на кредитополучателя, следва да се направи оценка на позицията на Германия в икономическите и финансовите цикли, за да се определи подходящото калибриране и поетапното въвеждане на мерките.

                     4.

                     След активирането на свързаните с доходите мерки, основани на кредитополучателя, може да е необходимо по-нататъшното им затягане или активирането на допълнителни мерки, основани на кредитополучателя, за да се преодолеят установените в Германия уязвимости. Това ще зависи от избора на активираните мерки, на първоначалното калибриране на тези активирани мерки и на резултатите от оценката на уязвимостите.

                     5.

                     Когато активират или калибрират свързаните с доходите мерки, основани на кредитополучателя адресатите следва да вземат предвид всички кредити, които в крайна сметка ще бъдат обслужвани от домакинствата от техния доход, независимо от формата на кредитите.


title: Препоръка на Европейския съвет за системен риск от 2 декември 2021 година относно средносрочните уязвимости в сектора на жилищните недвижими имоти в Австрия (ECCP/2021/11) 2022/C 122/02

text:
               17.3.2022

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 122/9

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК
      от 2 декември 2021 година
      относно средносрочните уязвимости в сектора на жилищните недвижими имоти в Австрия
      (ECCP/2021/11)
      (2022/C 122/02)
      ГЕНЕРАЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (1), и по-специално член 3, параграф 2, букви б) и г) и членове 16—18 от него,
      Като взе предвид Решение ЕССР/2011/1 на Европейския съвет за системен риск от 20 януари 2011 г. за приемане на процедурния правилник на Европейския съвет за системен риск (2),и по-специално член 18 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Секторът на недвижимите имоти играе важна роля в икономиката и промените в него може да окажат съществено влияние върху финансовата система. Финансовите кризи от миналото показаха, че неустойчивите промени на пазарите на недвижими имоти може да доведат до тежки последици за стабилността на финансовата система и на икономиката като цяло, което може да доведе и до отрицателни трансгранични ефекти от преноса. В миналото неблагоприятните промени на пазара на недвижими имоти в някои държави членки доведоха до големи кредитни загуби и/или имаха отрицателно въздействие върху реалната икономика. Тези последици са отражение на тясната взаимовръзка между сектора на недвижимите имоти, доставчиците на финансиране и други икономически сектори. Освен това силните канали за обратна връзка между финансовата система и реалната икономика усилват отрицателните промени.

                  (2)

                  Тези връзки са важни, защото означават, че рисковете, които възникват в сектора на недвижимите имоти, може да имат системно въздействие, чийто характер е процикличен. Тенденцията е уязвимостите на финансовата система да се натрупват по време на фазата на подем в цикъла на недвижимите имоти. Усещането за наличието на по-ниски рискове при финансирането и по-лесният достъп до финансиране може да допринесат за бърза кредитна и инвестиционна експанзия, съчетана с повишено търсене на недвижими имоти, което оказва натиск за покачване на цените им. Тъй като по-високите стойности на обезпеченията в резултат от това благоприятстват допълнително търсенето и предлагането на кредити, тази самозахранваща се динамика може да доведе до евентуални системни последици. От друга страна обаче, по време на фазата на рецесия в цикъла на недвижимите имоти по-строгите условия за кредитиране, по-голямото нежелание за поемане на риск и натискът за понижаване на цените на недвижимите имоти могат да засегнат по неблагоприятен начин устойчивостта на кредитополучателите и кредиторите, като така се влошават икономическите условия.

                  (3)

                  Уязвимостите, свързани със сектора на жилищните недвижими имоти (ЖНИ), могат да бъдат източник на системен риск и може да засегнат финансовата стабилност както пряко, така и непряко. Преките последици се изразяват в кредитни загуби по ипотечните портфейлите поради неблагоприятните икономически или финансови условия и едновременните отрицателни промени на пазара на ЖНИ. Непреките последици биха могли да бъдат свързани с промени в потреблението на домакинствата, които водят до допълнителни последици за реалната икономика и финансовата стабилност.

                  (4)

                  Както е посочено в съображение 4 от Препоръка ЕССР/2013/1 на Европейския съвет за системен риск (3), основната цел на макропруденциалната политика е да допринася за запазването на стабилността на финансовата система като цяло, включително чрез укрепване на устойчивостта на финансовата система и чрез намаляване на натрупването на системни рискове, като по този начин се осигурява устойчив принос на финансовия сектор към икономическия растеж.

                  (5)

                  С оглед на тази цел макропруденциалните органи могат да използват една или повече от капиталовите мерки, предвидени в Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (4) и Регламент (ЕС) № 575/2013 г. на Европейския парламент и на Съвета (5), и/или макропруденциални мерки, основани на кредитополучателя, които се основават изключително на националното право, в зависимост от оценката на рисковете. Докато капиталовите мерки са насочени предимно към увеличаването на устойчивостта на финансовата система, мерките, основани на кредитополучателя може да са особено подходящи за предотвратяване на натрупването на системни рискове.

                  (6)

                  През 2016 г. Европейският съвет за системен риск (ЕССР) направи оценка на уязвимостите на равнището на Съюза, свързани със сектора на ЖНИ (6). Тази оценка даде възможност на ЕССР да установи, че в няколко държави редица средносрочни уязвимости са източници на системен риск за финансовата стабилност, което доведе до издаването на предупреждения до осем държави, включително Австрия (7).

                  (7)

                  През 2016 г. основните уязвимости, установени на пазара на ЖНИ в Австрия, бяха силният растеж на цените на ЖНИ и ипотечния кредит, и рискът от по-нататъшно разхлабване на стандартите за отпускане на кредити.

                  (8)

                  От 2018 г. австрийските национални органи използват инструменти за комуникация, за да гарантират предпазливи стандарти за отпускане на кредити, подкрепяни от подсилени макропруденциални надзорни дейности. В своя последващ доклад относно държавите, които получиха предупреждения през 2016 г. относно средносрочни уязвимости в сектора на ЖНИ (8), ЕССР признава, че мерките, въведени от австрийските национални органи могат ефективно да се справят с преобладаващо възникващите уязвимости. ЕССР отбелязва също обаче, че през 2017 г. на австрийските национални органи бяха дадени правомощия да въведат правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя, които могат да бъдат упражнени, ако възникващите уязвимости се ускорят.

                  (9)

                  ЕССР наскоро завърши систематична оценка в перспектива на уязвимостите на равнището на Европейското икономическо пространство, свързани със сектора на ЖНИ. В този контекст ЕССР установи някои средносрочни уязвимости, които са източници на системен риск за финансовата стабилност, за които не са взети мерки в достатъчна степен.

                  (10)

                  Избухването на пандемията от COVID-19 през 2020 г. и свързаната с нея криза не доведоха до цикличен спад на жилищните пазари. По-скоро, след период на постепенен растеж и в среда на ниски лихвени проценти реалната цена на жилищата и растежът на кредитите се ускориха допълнително в няколко държави, което до голяма степен изпревари растежа на доходите на домакинствата. За да се смекчи въздействието на пандемията и произтичащата от нея икономическа несигурност, бяха приложени различни мерки и политики, като мораториуми и публични гаранции. В този широк контекст на политиката предварително планираните макропруденциални мерки бяха временно облекчени или тяхното активиране беше отложено в някои държави. Наблюдаваното понастоящем подобрение на икономическата ситуация дава възможност за корекция на макропруденциалната политика в тези държави, в които продължават да се натрупват уязвимости, свързани с ЖНИ.

                  (11)

                  По отношение на Австрия, тази неотдавнашна оценка показа, че след период на умерен растеж, реалният растеж на цените на жилищата се ускори, изпреварвайки растежа на реалния разполагаем доход. В допълнение кредитирането на домакинствата се увеличи устойчиво. Оценката на ЕССР също показва, че от септември 2019 г. реалният растеж на цените на жилищата се ускори през първото тримесечие на 2021 г., изпреварвайки растежа на реалния разполагаем доход през същия период. В съответствие с тези промени, според оценките на Oesterreichische Nationalbank надценяването на цените на жилищата се увеличи допълнително през първото тримесечие на 2021 г. Реалният растеж на кредитирането на домакинствата за покупка на жилище расте устойчиво от 2019 г. Съобщение от австрийския Съвет за стабилност на финансовите пазари през юни 2021 г (9). показа, че стандарти за отпускане на ипотечни кредити от гледна точка на съотношението кредит/стойност (Кр/Ст) и съотношението обслужване на дълг/доход (ОДг/дХ) напоследък продължават да нарастват спрямо петгодишната средна стойност и, че делът на кредитирането със завишени стойности на тези съотношения е значителен.

                  (12)

                  Настоящият микс от политики се счита само за частично подходящ и частично достатъчен да се справи с увеличаващите се уязвимости. Освен това Австрия не използва допълнително капиталови мерки за справяне със съществуващите уязвимости и за насърчаване на финансовата стабилност. В допълнение уязвимостите, установени в сектора на ЖНИ в Австрия, не са отразени изцяло при прилагането на рисковите тегла за ипотечни кредити, както се използват от кредитни институции, прилагащи вътрешнорейтинговия подход (ВРП) за изчисляването на капиталовите изисквания.

                  (13)

                  От гледна точка на тези скорошни промени, ЕССР стигна до заключението, че активирането на правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя би увеличило ефективността на мерките, които вече са въведени за правилното справяне със средносрочните уязвимости в сектора на ЖНИ в Австрия. Когато и където такива правно обвързващи мерки са оценени като недостатъчно ефективни за справяне със средносрочните уязвимости, трябва да бъде разгледано изпълнението на капиталови мерки, като инструменти, насочени към увеличаване на рисковите тегла на ВРП за експозициите към ЖНИ, секторният буфер за системен риск или антицикличният капиталов буфер. Тези мерки биха увеличили устойчивостта на банковия сектор в Австрия към рискове, които може вече да са се натрупали, като преобладаващото надценяване на цените на жилищата и до известна степен разхлабването на стандартите за отпускане на ипотечни кредити, предоставени през последните години,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
      РАЗДЕЛ 1

         ПРЕПОРЪКИ

         Препоръка А – Активиране на правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя

      На съответните органи се препоръчва да активират правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя, за да смекчат уязвимостите в сектора на жилищните недвижими имоти в Австрия, като източник на риск за финансовата стабилност.

         Препоръка A – Активиране или затягане на капиталовите мерки

      На съответните органи се препоръчва да активират или затегнат капиталовите мерки, за да се гарантира устойчивостта на лицензираните в Австрия кредитни институции и да се допълнят мерките, основани на кредитополучателя за смекчаване на уязвимостите в сектора на жилищните недвижими имоти в Австрия, като източник на риск за финансовата стабилност, когато и където такива обвързващи мерки, основани на кредитополучателя биха били оценени като недостатъчно ефективни за справяне със средносрочните уязвимости.
      РАЗДЕЛ 2

         ИЗПЪЛНЕНИЕ

      1.   Определения

                  1.

                  За целите на настоящата препоръка се прилагат следните определения:

                              а)

                              „съответни органи“ означава: органите, на които е възложено да активират правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя или капиталови мерки в Австрия;

                              б)

                              „мерки, основани на кредитополучателя“ означава макропруденциални мерки, насочени към кредитополучателите, включително ограничения за съотношението Кр/Ст, съотношението дълг/доход (Дг/Дх), съотношението ОДг/Дх, матуритета и изискванията за амортизация;

                              в)

                              „съотношение кредит/стойност“ (Кр/Ст) означава сборът от всички кредити или кредитни траншове, обезпечени от кредитополучателя с недвижимия имот в момента на инициирането на кредита, спрямо стойността на имота в момента на инициирането на кредита;

                              г)

                              „съотношение дълг/доход“ (Дг/Дх) означава общият дълг на кредитополучателя в момента на инициирането на кредита спрямо общия годишен разполагаем доход на кредитополучателя в момента на инициирането на кредита;

                              д)

                              „съотношение обслужване на дълг/доход“ (ОДг/Дх) означава общото годишно обслужване на дълга спрямо общия годишен разполагаем доход на кредитополучателя в момента на инициирането на кредита;

                              е)

                              „обслужване на дълга“ означава комбинираното погасяване на лихвата и главницата по общия дълг на кредитополучателя през определен период от време;

                              ж)

                              „матуритет“ означава продължителността на договора за жилищен ипотечен кредит, изразен в години, в момента на инициирането на кредита;

                              з)

                              „изисквания за амортизация“ означава мерки, свързани с графика за погасяване на кредита;

                              и)

                              „капиталови мерки“ означава капиталови изисквания, наложени на кредитна институция с цел предотвратяване и/или смекчаване на системния риск съгласно определението в член 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1092/2010, включително съгласно членове 124, 164 или 458 от Регламент (ЕС) № 575/2013 или дял VII, глава 4 от Директива 2013/36/ЕС, като например антицикличния капиталов буфер или секторния буфер за системен риск;

                              й)

                              „кредитна институция“ означава кредитна институция съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013.

            2.   Критерии за изпълнение

                  1.

                  По отношение на изпълнението на настоящата препоръка се прилагат следните критерии:

                              а)

                              следва да се обърне дължимото внимание на принципа на пропорционалност, като се вземат предвид целта и съдържанието на препоръки А и Б;

                              б)

                              когато се активират правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя и/или капиталови мерки при калибрирането и поетапното им въвеждане следва да се вземат предвид позицията на Австрия в икономическите и финансовите цикли, както и евентуалните последици във връзка с разходите и ползите;

                              в)

                              специфични критерии за спазване на настоящата препоръка са изложени в приложението.

                  2.

                  От адресатите се изисква да докладват на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, или да предоставят подходяща обосновка в случай на бездействие. Докладите следва да съдържат като минимум:

                              а)

                              информация относно същността и срока на предприетите действия;

                              б)

                              оценка на уязвимостите, свързани със задлъжнялостта на домакинствата и стандартите за отпускане на нови ипотечни кредити, включително разпределението на новите ипотечни кредити според техните съотношения Кр/Ст, Дг/Дх, ОДг/Дх, матуритети и амортизационни профили, като съответните съотношения се изчисляват съгласно приложение IV към Препоръка ЕССР/2016/14 на Европейския съвет за системен риск (10), заедно с изпълнението на предприетите действия, като се вземат предвид целите на настоящата препоръка;

                              в)

                              подробна обосновка за случаите на бездействие или отклонение от настоящата препоръка, включително забавянията.

            3.   Срок за последващи действия

      В съответствие с член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1092/2010 адресатите трябва да уведомят Европейския парламент, Съвета, Комисията и ЕССР за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, или да обосноват всяко бездействие. От адресатите се изисква да представят такова съобщение при спазване на посочените по-долу срокове:

                  1.

                     Препоръка A

                              (a)

                              До 30 юни 2023 г. и до 30 юни 2025 г. от адресатите на препоръка А се изисква да представят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР доклад за всички действия, предприети във връзка с активирането на правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя. Ако повече от един орган отговаря за предприемането на действия за преодоляването на установените уязвимости, следва да се представи един съвместен доклад.

                  2.

                     Препоръка Б

                  До 30 юни 2023 г. и до 30 юни 2025 г. от адресатите на препоръка Б се изисква да представят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР доклад за всички действия, предприети във връзка с изпълнението на капиталови мерки. Ако повече от един орган отговаря за предприемането на действия за преодоляването на установените уязвимости, следва да се представи съвместен доклад.

            4.   Наблюдение и оценка

                  1.

                  Секретариатът на ЕССР:

                              а)

                              подпомага адресатите, като осигурява координацията на процеса на докладване и предоставянето на съответните образци, и когато е необходимо, определя процедурата и срока за последващи действия;

                              б)

                              проверява последващите действия на адресатите, подпомага ги при поискване от тяхна страна и представя докладите за последващите действия на Генералния съвет.

                  2.

                  Генералният съвет извършва оценка на действията и обосновките, за които са го уведомили адресатите, и ако е уместно, може да реши, че настоящата препоръка не е била спазена и че адресатът не е предоставил подходяща обосновка за бездействието си.

         Съставено във Франкфурт на Майн на 2 декември 2021 година.

               Ръководител на секретариата на ЕССР,

               от името на Генералния съвет на ЕССР,

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 1.

         (2)  OВ C 58, 24.2.2011 г., стр. 4.

         (3)  Препоръка ЕССР/2013/1 на Европейския съвет за системен риск от 4 април 2013 г. относно междинните цели и инструментите на макропруденциалната политика (OВ C 170, 15.6.2013 г., стр. 1).

         (4)  Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 338).

         (5)  Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 1).

         (6)  Виж Уязвимости в сектора на жилищните недвижими имоти в ЕС, ЕССР, ноември 2016 г., достъпна на уебсайта на ЕССР www.esrb.europa.eu.

         (7)  Предупреждение ЕССР/2016/05 на Европейския съвет за системен риск от 22 септември 2016 г. относно средносрочните уязвимости в сектора на жилищните недвижими имоти в Австрия (ОВ С 31, 31.1.2017 г., стр. 43).

         (8)  Виж Последващ доклад относно държавите, които получиха предупреждения от ЕССР през 2016 г. относно средносрочните уязвимости в сектора на жилищните недвижими имоти, ЕССР, септември 2019 г., достъпен на уебсайта на ЕССР www.esrb.europa.eu.

         (9)  Прессъобщение относно 28-та среща на Съвета за стабилност на финансовите пазари, достъпно на уебсайта на Съвета за стабилност на финансовите пазари https://www.fmsg.at/en/publications/press-releases/2021/28th-meeting.html.

         (10)  Препоръка ЕССР/2016/14 на Европейския съвет за системен риск от 31 октомври 2016 г. относно запълването на празноти в данните за недвижимите имоти (ОВ С 31, 31.1.2017 г., стр. 1).

         ПРИЛОЖЕНИЕ
         КРИТЕРИИ ЗА СПАЗВАНЕ НА ПРЕПОРЪКАТА

            Препоръка А – Активиране на правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя

         За спазването на препоръка А се прилагат следните критерии:

                     1.

                     При активирането на правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя адресатите следва да се стремят да предотвратят значителен или увеличаващ се дял на:

                                 а)

                                 нови ипотечни кредити, обезпечени с жилищни недвижими имоти (ЖНИ), които биха могли да доведат до кредитни загуби в случай на неизпълнение по тях, комбинирани с последващ спад в цените на жилищата;

                                 б)

                                 кредитополучатели, които теглят нови ипотечни кредити, за които съществува значителен риск да не са в състояние да погасят или обслужват редовно дълга си, без значително да ограничат потреблението си вследствие на неблагоприятни икономически или финансови условия, увеличаване на разходите за обслужване на дълга им или неблагоприятно развитие на пазара на ЖНИ.

                     2.

                     Адресатите следва да използват една или няколко правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя, за да се гарантира ефективността на въведените мерки и да се сведе до минимум потенциалът за тяхното заобикаляне или за нежелани последици, които биха могли да намалят тяхната ефективност и евентуално да създадат рискове в други области, по-специално като гарантират, че правно обвързващите мерки, основани на кредитополучателя, са приложими за кредити, отпуснати на всички видове кредитополучатели и от всички видове кредитори.

                     3.

                     Преди активирането на правно обвързващите мерки, основани на кредитополучателя следва да се направи оценка на позицията на Австрия в икономическите и финансовите цикли, за да се определи подходящото калибриране и поетапното въвеждане на мерките.

                     4.

                     Преди активирането на правно обвързващите мерки, основани на кредитополучателя и, за да се определи подходящото калибриране и поетапното въвеждане на такива мерки, адресатите следва да вземат предвид избора и калибрирането на действащите в момента мерки, основани на кредитополучателя, като по този начин се гарантира по-висока ефективност при смекчаване на уязвимостите, установени в Австрия.

                     5.

                     След активирането на правно обвързващите мерки, основани на кредитополучателя може да е необходимо по-нататъшното им затягане или активирането на допълнителни макропруденциални мерки, за да се преодолеят установените в Австрия уязвимости. Това ще зависи от избора на активираните мерки, основани на кредитополучателя, на първоначалното калибриране на тези активирани мерки и на резултатите от оценката на уязвимостите.

                     6.

                     Когато активират или калибрират правно обвързващи мерки, основани на кредитополучателя адресатите следва да вземат предвид всички кредити, които ще бъдат обслужвани от домакинствата от техния доход, независимо от формата на кредитите, т.е. третиране на кредитите на жилищните кооперации като дълг на домакинствата.

            Препоръка A – Активиране или затягане на капиталовите мерки

         За спазването на препоръка Б се прилагат следните критерии.

                     1.

                     При активирането на допълнителни или затягането на съществуващи капиталови мерки, адресатите следва да се стремят да гарантират устойчивостта на кредитните институции, лицензирани в Австрия, с оглед на потенциалното осъществяване на системен риск, свързан с ЖНИ, което би могло да доведе до преки и непреки кредитни загуби, които произтичат от ипотечните кредити или възникват като последица от намаляването на потреблението на домакинствата с жилищни кредити.

                     2.

                     Преди активирането на допълнителни или затягането на съществуващи капиталови мерки следва да се направи оценка на позицията на Австрия в икономическите и финансовите цикли и достатъчността на правно обвързващите мерки, основани на кредитополучателя, както са активирани в съответствие с Препоръка А за справяне със средносрочните уязвимости, за да се определи дали активирането или затягането на капиталовите мерки е уместно.

                     3.

                     След активирането на допълнителни капиталови мерки или затягането на съществуващите, може да бъде необходимо допълнително затягане на мерките или активиране на допълнителни макропруденциални мерки за справяне с установените в Австрия уязвимости. Това ще зависи от избора на капиталовите мерки, които са активирани, от първоначалното калибриране на активираните мерки и от резултатите от оценката на уязвимостите.


title: Препоръка на Европейския Съвет за Системен Риск от 2 декември 2021 година относно реформата на фондовете на паричния пазар (ЕССР/2021/9) 2022/C 129/01

text:
               22.3.2022

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 129/1

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК
      от 2 декември 2021 година
      относно реформата на фондовете на паричния пазар
      (ЕССР/2021/9)
      (2022/C 129/01)
      ГЕНЕРАЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (1), и по-специално член 3, параграф 2, буква б) и буква г), и членове 16 и 18 от него,
      като взе предвид Решение ЕССР/2011/1 на Европейския съвет за системен риск от 20 януари 2011 г. за приемане на процедурен правилник на Европейския съвет за системен риск (2), и по-специално член 18 от него,
      Като взе предвид Регламент (ЕС) 2017/1131 на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2017 г. относно фондовете на паричния пазар (3),
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Сътресенията на финансовите пазари в началото на пандемията от коронавирус COVID-19 разкриха продължаващите системни уязвимости в някои подсектори на фондове на паричния пазар (ФПП), инвестиращи в частен дълг. Това изисква преоценка на някои аспекти на регулаторните реформи след световната финансова криза.

                  (2)

                  Световната финансова криза от 2008 г. показа, че ФПП са уязвими от кредитния риск и големите обеми на обратни изкупувания. Тази уязвимост означава, че те могат да разпространят или да усилят рисковете в цялата финансова система. Препоръка ЕССР/2012/1 на Европейския съвет за системен риск (4) препоръча на Европейската комисия да преодолее тези уязвимости. По-конкретно Европейският съвет за системен риск (ЕССР) препоръча преминаване към променлива нетна стойност на актива за всички ФПП, засилени изисквания за ликвидност, повече публични оповестявания, както и повече отчетност и обмен на информация.

                  (3)

                  С Регламент (ЕС) 2017/1131 (наричан по-долу „РФПП“) се определят правила, разработени да направят ФПП по-устойчиви и да ограничат каналите за разпространение, подчертани по време на световната финансова криза. С него се налагат преки задължения на ФПП и управляващите ги лица в целия Съюз. ЕССР анализира съдържанието на РФПП спрямо разпоредбите, изложени в Препоръка ЕССР/2012/1, и установи, че той до голяма степен е в съответствие (5).

                  (4)

                  В началото на пандемията от COVID-19, тъй като инвеститори се „надпреварват за пари в брой“ (6), някои ФПП, инвестиращи в дългови ценни книжа на частния сектор, изпитват остри затруднения с ликвидността, когато бяха изправени пред високо равнище на обратни изкупувания от инвеститори, съчетани с липса на ликвидност на паричните пазари на частния дълг. Това доведе до опасения, че затрудненията с ликвидността в тези ФПП ще увеличи последиците от шока от COVID-19 в други части на финансовата система. Положението беше особено сериозно в Съединените щати и в Съюза. Извънредните мерки, предприети от Евросистемата, Системата на Федералния резерв и Английската централна банка съгласно съответните им мандати в областта на паричната политика, спомогнаха за подобряване на това положение.

                  (5)

                  Наблюдаваните при ФПП затруднения с ликвидността отразяват базисното напрежение между двете основни икономически функции, изпълнявани от ФПП за финансовата система и реалната икономика: i) предоставяне на краткосрочно финансиране на емитенти, главно банки и нефинансови предприятия; и ii) да бъдат използвани от инвеститорите, като средства за управление на парични средства. Напрежението произтича от факта, че ФПП предлагат на инвеститорите ликвидност при поискване и често се приемат като инструменти, подобни на парични средства, като се има предвид, че инструментите, в които инвестират, не са надеждно ликвидни, особено в периоди на стрес, когато ФПП може да се наложи да ги продават. Това е особено вярно за ФПП, които инвестират предимно в търговски ценни книжа и депозитни сертификати (ФПП със слабо променлива нетна стойност на актива (НСА) и ФПП с променлива нетна стойност на актива), тъй като тези активи обикновено се държат до падежа и не се възползват от дълбоките вторични пазари (7).

                  (6)

                  Европейският пазар на краткосрочни дългови ценни книжа е фрагментиран и се състои от четири основни блока: пазарът на търгуеми европейски търговски ценни книжа, за търговски ценни книжа в евро, за други национални търговски ценни книжа и депозитни сертификати, и за суверенни краткосрочни съкровищни бонове. Тази разпокъсаност и липсата на информация за тези пазари, по-специално за вторичните извънборсови пазари, засяга оценката на техния размер и на тяхната ликвидност, което е важно, за да се даде възможност на ФПП да посрещнат големи искания за обратно изкупуване чрез продажба на активи, ако е необходимо (8).

                  (7)

                  Настоящата препоръка допринася за предстоящия през 2022 г. преглед от Комисията на РФПП за преодоляване на продължаващите системни уязвимости в някои подсектори на ФПП, инвестиращи в частен дълг. Той е предназначен да отрази целта на Препоръка ЕССР/2012/1 за намаляване на характеристиките, подобни на депозити, предлагани от някои ФПП чрез обратно изкупуване по номинална стойност в контекста на съществуващия РФПП. Тя е изготвена в контекста на по-широката работа по реформа на ФПП, която е в ход в международен план и на други места в ЕС. Настоящата препоръка беше подкрепена по-специално от обратната информация, получена от Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) в отговор на проведената от него консултация относно реформата на РФПП. То е в съответствие и с предложенията на Съвета за финансова стабилност (СФС), въпреки че не предвижда изискване към ФПП да имат капиталови буфери или минимален баланс под риск (9). ЕССР счита, че такива капиталови изисквания не са необходими, при условие че характеристиките, които правят ФПП подобни на институции, приемащи депозити, са намалени и характеристиките, които правят ФПП подобни на други инвестиционни фондове, са увеличени.

                  (8)

                  Препоръка А е разработена да намали праговите ефекти. По-специално тя има за цел да премахне непредвидените последици, произтичащи от две регулаторни изисквания. Първо, РФПП предвижда, че ФПП със слабо променлива НСА могат да оценяват определени активи по амортизирана стойност, при условие че получената нетна стойност на актива (НСА) остава в диапазон от 20 базисни точки от НСА, която се изчислява чрез прилагане на оценка по пазарни цени или оценка по модел за всички активи. Този диапазон предоставя „предимство за първия“ на инвеститорите, тъй като те могат да поискат обратно изкупуване на своите дялове по НСА, която не отразява пазарната оценка на определени активи. Това би могло да стимулира масови изтегляния и следва да бъде премахнато. Вместо това НСА на ФПП със слабо променлива НСА следва да бъде варираща. Премахването на диапазона ще промени важна характеристика на ФПП със слабо променлива НСА и с това може също така да повлияе на изборите, направени от инвеститорите, привлечени от относителната стабилност на НСА до момента. В същото време препоръка Б се стреми да засили изискванията за ликвидност на ФПП със слабо променлива НСА, което има за цел да ги направи относително по-малко рискови и по-малко променливи от краткосрочните ФПП с променлива НСА. Второ, когато са нарушени други прагове, лицата, управляващи ФПП със слабо променлива НСА и ФПП с постоянна нетна стойност на актива, инвестиращи в публичен дълг, трябва да оценят и документират подходящия начин на действие. Това може да включва използването на някои специфични инструменти за управление на ликвидността (ИУЛ), като например такси за ликвидност на инвеститорите и използването на ограничения на обратно изкупуване. В началото на пандемията от COVID-19 един от тези прагове може да е предизвикал някои инвеститори да поискат обратното изкупуване поради очакване тези действия да бъдат наложени автоматично. Поради това те следва да бъдат премахнати. Премахването на тези прагове би улеснило също така използването от ФПП със слабо променлива НСА и ФПП с постоянна НСА, инвестиращи в публичен дълг, на разпоредбите на РФПП, които им позволяват при определени условия временно да нарушават приложимите за тях изисквания за ликвидност, както е предвидено в член 24, параграф 2 от РФПП.

                  (9)

                  Препоръка Б е разработена да намали преобразуването на ликвидността на ФПП и да подобри тяхното изравняване между активите и пасивите. По-високите изисквания за ликвидност за ФПП с променлива НСА и ФПП със слабо променлива НСА, състоящи се от активи с дневен и седмичен падеж и публични дългови активи, осигуряват по-голяма и по-диверсифицирана ликвидност в портфейла и намаляват риска ФПП да дестабилизират по-широките парични пазари при стресови пазарни условия. За да се осигури достатъчна наличност на публични дългови активи, те могат да бъдат с по-дълъг падеж от активи със седмичен падеж. Въпреки че това може да увеличи риска при падеж, то също така намалява ликвидния риск. РФПП предоставя известна гъвкавост на лицата, управляващи ФПП, които могат да нарушат приложимите за тях изисквания за ликвидност по причини извън техния контрол. Гъвкавостта на индивидуално равнище обаче може да не е достатъчна в случай на стрес на целия пазар. В такива случаи на лицата, управляващи ФПП, следва, в допълнение, да им бъде изрично разрешено да използват ликвидните си активи за посрещане на обратни изкупувания и да държат по-малко активи със седмичен падеж и публични дългови активи отколкото обичайно се изисква. Националните компетентни органи (НКО) следва да имат правомощието да определят за всички или за подгрупа ФПП в тяхната юрисдикция срок, определящ периода, през който ФПП могат да избират да държат по-малко ликвидни активи отколкото обичайно се изискват. Това би осигурило отговор на цялата система на промяна в целия пазар. Координацията от ЕОЦКП по време на този процес би предотвратила изкривявания в рамките на единния пазар.

                  (10)

                  Препоръка В е разработена да увеличи наличността и да насърчи използването на ИУЛ, които налагат на обратно изкупуващите (и записващите) инвеститори разходите за техните съответни обратни изкупувания (и записвания). В Препоръка ЕССР/2017/6 на Европейския съвет за системен риск (10) се предвижда, че съответното законодателство на Съюза следва да предоставя достъп до ИУЛ на всички видове инвестиционни фондове, включително ФПП. Освен това всички ФПП следва да разполагат с поне един ИУЛ, като например такси срещу понижаване на стойността, такси за ликвидност или, за ФПП с варираща НСА – ценова люлка (swing pricing), който може да наложи разходи за обратно изкупуване (и записване) съответно на напускащите (или на влизащите) инвеститори. Освен това следва да бъдат разработени критерии за включване в съответното законодателство на Съюза, за да се улесни в по-общ план използването на ИУЛ. Когато възлага на ЕОЦКП да разработи тези критерии и допълнителни насоки, Комисията следва да поиска да не се въвеждат прагови ефекти.

                  (11)

                  Препоръка Г е разработена да засили наблюдението и стрес тестването. Това ще предостави на националните органи и на органите на Съюза по-добра информация за установяване на системните слабости в сектора на ФПП като цяло. Първо, редовното докладване следва да бъде засилено чрез увеличаване на неговата честота и чрез предоставяне на повече информация относно инвеститорската база на ФПП. Второ, следва да се даде възможност на НКО да споделят данни, получени от редовно докладване и от специфично за кризата докладване, с органи на Съюза с правомощия в областта на финансовата стабилност. В допълнение към настоящата препоръка обменът на данни между централните банки и НКО също ще допринесе за капацитета на органите да оценяват рисковете. И накрая, стрес тестове в целия Съюз следва да допълват съществуващите вътрешни стрес тестове, извършвани от отделните ФПП. За да се осигури съгласуваното прилагане на сценариите и да се валидират резултатите, ЕОЦКП, в сътрудничество с НКО, следва да координира тестовете. Въз основа на тези резултати ЕОЦКП следва да публикува своята оценка на рисковете за финансовата стабилност.

                  (12)

                  С цел цялостно справяне с уязвимостите, произтичащи от сектора на ФПП, мерките, изложени в настоящата препоръка, следва да бъдат изпълнени в пакет.

                  (13)

                  ЕССР счита, че РФПП следва да бъде допълнително преразгледан пет години след влизането в сила на новите разпоредби, за да се направи оценка дали устойчивостта на ФПП е подобрена чрез законодателните реформи и намаляването на каналите за разпространение. Този преглед следва да включва калибриране на изискванията за ликвидност и да се направи оценка дали са необходими допълнителни инструменти с макропруденциален ефект,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
      РАЗДЕЛ 1

         ПРЕПОРЪКИ

         Препоръка А – Намаляване на праговите ефекти

      На Комисията се препоръчва да предложи:

                  1.

                  че съответното законодателство на Съюза следва да изисква всички фондове на паричния пазар (ФПП) със слабо променлива нетна стойност на актива да имат варираща нетна стойност на актива;

                  2.

                  отмяната на регулаторните прагове, изложени в член 34, параграф 1, букви а) и б) от Регламент (ЕС) 2017/1131 (наричан по-долу „РФПП“).

         Препоръка Б – Намаляване на преобразуването на ликвидност

      На Комисията се препоръчва да предложи, че съответното законодателство на Съюза:

                  1.

                  следва да включва нови изисквания за ликвидност за ФПП с променлива нетна стойност на актива и ФПП със слабо променлива нетна стойност на актива, състоящи се от активи с дневен падеж, активи със седмичен падеж и публични дългови активи;

                  2.

                  следва да позволява на отделни лица, управляващи ФПП, да предприемат действия, които да ги накара да държат по-малко активи със седмичен падеж и по-малко публични дългови активи, отколкото се изисква, ако:

                              а)

                              са налице пазарни развития, които оказват отрицателно въздействие върху активите, държани от ФПП или притежателите на дялови единици във ФПП; и

                              б)

                              лицата, управляващи ФПП, незабавно информират съответно своите национални компетентни органи (НКО).

                  3.

                  следва да оправомощи НКО да определят срок, през който ФПП под техен надзор могат да държат по-малко активи със седмичен падеж и публични дългови активи от изискваното, както е предвидено в подпрепоръка Б, параграф 2 в случай на промени, засягащи целия пазар, които оказват отрицателно въздействие върху множество ФПП;

                  4.

                  следва да се предвиди Европейският орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) да координира действията, предприети от НКО, когато действат съгласно предвиденото в подпрепоръка Б, параграф 3, за да се гарантира съгласуваност при прилагането на мярката в целия Съюз.

         Препоръка В – Налагане на изкупуващите и записващите инвеститори на разходите за техните обратни изкупувания и записвания

      На Комисията се препоръчва да предложи, че съответното законодателство на Съюза:

                  1.

                  следва да изисква включването в учредителните документи на ФПП и във всяка друга преддоговорна информация на поне един от следните инструменти за управление на ликвидността (ИУЛ):

                              а)

                              такси срещу понижаване на стойността;

                              б)

                              такси за ликвидност;

                              в)

                              ценова люлка за ФПП с варираща нетна стойност на актива (НСА);

                  2.

                  следва да даде мандат на ЕОЦКП да разработи критерии за включване в съответното законодателство на Съюза, за да се улесни използването на ИУЛ от лицата, управляващи ФПП, при всички пазарни условия, както и насоки относно тези критерии.

         Препоръка Г – Засилване на наблюдението и стрес тестването

      На Комисията се препоръчва да предложи, че съответното законодателство на Съюза:

                  1.

                  следва да включва разпоредби, насочени към засилване на навременния обмен на данни, произтичащи от редовното отчитане на ФПП пред съответните НКО;

                  2.

                  следва да даде мандат на ЕОЦКП да координира и, когато е необходимо, да хармонизира ad hoc исканията за данни, отправени от НКО до ФПП в периоди на стрес, произтичащи от промени на целия пазар;

                  3.

                  следва да включва разпоредби, с които да се осигури, че НКО споделят данните, посочени в подпрепоръка Г, параграф 1 и параграф 2, с органи на Съюза с правомощия в областта на финансовата стабилност;

                  4.

                  следва да предвиди ЕОЦКП да инициира и координира стрес тестове на ФПП в целия Съюз в сътрудничество с НКО; да разработи сценарии и параметри за подходящ режим за стрес тестове на ФПП в целия Съюз в сътрудничество с Европейския съвет за системен риск (ЕССР); да публикува оценка на въздействието на такива сценарии върху сектора на ФПП, включително потенциалното разпространение към други участници на пазара; и, когато е уместно, да координира последващите надзорни действия.

            РАЗДЕЛ 2

         ИЗПЪЛНЕНИЕ

      1.   Определения

                  1.

                  За целите на настоящата препоръка се прилагат следните определения:

                              а)

                              „фондове на паричния пазар“ (ФПП) означава регулирани и подлежащи на надзор в Съюза предприятия за колективно инвестиране, чиято основна цел е да поддържат главницата на фонда, като същевременно осигуряват възвръщаемост в съответствие с лихвените проценти на паричния пазар чрез инвестиране в инструменти на паричния пазар или в депозити в кредитни институции, които са установени, управлявани или предлагани на пазара в Съюза;

                              б)

                              „РФПП“ означава Регламент (ЕС) 2017/1131 на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2017 г. относно фондовете на паричния пазар;

                              в)

                              „инструменти за управление на ликвидността“ (ИУЛ) означава инструменти, които подпомагат ФПП, както и управляващите ги лица, да управляват искания за обратно изкупуване по подходящ и ефективен начин по всяко време и особено при стресови пазарни условия;

                              г)

                              „ФПП със слабо променлива нетна стойност на актива“ или „ФПП със слабо променлива НСА“ означава ФПП със слабо променлива нетна стойност на актива съгласно определението в член 2, точка 12 от Регламент (ЕС) 2017/1131;

                              д)

                              „ФПП с променлива нетна стойност на актива“ или „ФПП с променлива НСА“ означава ФПП с променлива нетна стойност на актива съгласно определението в член 2, точка 13 от Регламент (ЕС) 2017/1131;

                              е)

                              „публични дългови активи“ означава инструменти на паричния пазар, изброени в член 17, параграф 7 от РФПП, с правни или остатъчни срокове до падежа в съответствие с член 10, параграф 1, буква б) от РФПП за краткосрочни ФПП и член 10, параграф 2 от РФПП за стандартните ФПП и приведени в съответствие с преобладаващата инвестиционна валута на отделния ФПП;

                              ж)

                              „ФПП с постоянна нетна стойност на актива, инвестиращ в публичен дълг“ или „ФПП с постоянна НСА, инвестиращ в публичен дълг“ означава ФПП с постоянна нетна стойност на актива, инвестиращ в публичен дълг съгласно определението в член 2, точка 11 от Регламент (ЕС) 2017/1131;

                              з)

                              „централни банки“ означава централни банки съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 46 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11);

                              и)

                              „нови изисквания за ликвидност“ означава изискванията, изброени в критериите за спазване на подпрепоръка Б, параграф 1;

                              й)

                              „компетентен орган“ означава компетентен орган на ФПП съгласно определението в член 2, точка 17 от РФПП;

                              к)

                              „ограничения на обратно изкупуване“ означава инструмент за управление на ликвидността, който не позволява на инвеститорите във фонда да изтеглят част от капитала си за определен период от време;

                              л)

                              „временни спирания на обратни изкупувания“ означава инструмент за управление на ликвидността, който не позволява на инвеститорите във фонда да изтеглят целия си капитал за определен период от време;

                              м)

                              „такси за ликвидност“ означава такси, прилагани към отделни инвеститори, извършващи сделки, дължими на фонда, за да се защитят останалите инвеститори от поемане на разходите, свързани с покупките или продажбите на активи на ФПП, поради големи входящи или изходящи потоци. Тази такса не е извлечена конкретно от свързаните разходи по сделката, а вместо това представлява фиксирана (или диференцирана) такса, посочена предварително. Таксата за ликвидност не включва корекция на стойността на акциите на фонда (напр. НСА);

                              н)

                              „ценова люлка“ (swing pricing) означава инструмент за управление на ликвидността, който прилага корекция за понижаване на стойността на НСА на даден фонд, за да се прехвърли на инвеститорите, които обратно изкупуват или купуват разходи за ликвидност на акции, произтичащи от нетни потоци към или от фонда;

                              о)

                              „такси срещу понижаване на стойността“ означава такси, прилагани към отделни инвеститори, извършващи сделки, дължими на фонда, за да се защитят останалите инвеститори от поемане на разходите, свързани с покупките или продажбите на активи на ФПП, поради големи входящи или изходящи потоци. Таксата срещу понижаване на стойността не включва корекция на стойността на акциите на фонда (напр. НСА);

                              п)

                              „органи на Съюза с правомощия в областта на финансова стабилност“ означава:

                                          i.

                                          Европейският банков орган;

                                          ii.

                                          Европейският орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване;

                                          iii.

                                          Европейският орган за ценни книжа и пазари;

                                          iv.

                                          Европейският съвет за системен риск;

                                          v.

                                          Европейската централна банка;

                                          vi.

                                          Единният надзорен механизъм;

                                          vii.

                                          Единният съвет за преструктуриране;

                              р)

                              „активи с дневен падеж“ означава допустими инструменти на паричния пазар, емитирани от частни или публични субекти, както е посочено в член 10, параграфи 1 и 2 от РФПП, чийто падеж настъпва в рамките на един ден, обратни репо споразумения, които могат да бъдат прекратени с предизвестие от един работен ден, или парични средства, които могат да бъдат изтеглени с предизвестие от един работен ден, както е посочено в член 24, параграф 1, буква в) от РФПП;

                              с)

                              „активи със седмичен падеж“ означава допустими инструменти на паричния пазар, емитирани от частни или публични субекти, както е посочено в член 10, параграфи 1 и 2 от РФПП, чийто падеж настъпва в рамките на една седмица, обратни репо споразумения, които могат да бъдат прекратени с предизвестие от пет работни дни, или парични средства, които могат да бъдат изтеглени с предизвестие от пет работни дни, както е посочено в член 24, параграф 1, буква д) от РФПП.

            2.   Критерии за изпълнение

                  1.

                  По отношение на изпълнението на настоящата препоръка се прилагат следните критерии:

                              а)

                              следва да се обърне дължимото внимание на принципа на пропорционалност, като се вземат предвид целта и съдържанието на настоящата препоръка;

                              б)

                              препоръката обхваща всички ФПП, както са определени;

                              в)

                              регулаторният арбитраж следва да се избягва;

                              г)

                              специфични критерии за спазване на настоящата препоръка са изложени в приложението.

                  2.

                  От адресата се изисква да докладва на ЕССР и на Съвета за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка или да предостави подходяща обосновка в случай на бездействие. Докладите следва да съдържат като минимум:

                              а)

                              информация относно същността и срока на предприетите действия;

                              б)

                              подробна обосновка за случаите на бездействие или отклонение от настоящата препоръка, включително забавянията.

            3.   Срок за последващи действия

      В съответствие с член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1092/2010 адресатът трябва да уведоми Европейския парламент, Съвета, Комисията и ЕССР за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка или да обоснове всяко бездействие. От адресата се изисква да представи такова съобщение до 31 декември 2023 г.
      4.   Наблюдение и оценка

                  1.

                  Секретариатът на ЕССР:

                              а)

                              подпомага адресата, като осигурява координацията на процеса на докладване и предоставянето на съответните образци, и когато е необходимо, определя процедурата и срока за последващи действия;

                              б)

                              проверява последващите действия на адресата, подпомага го при поискване от негова страна и представя доклад за последващите действия на Генералния съвет.

                  2.

                  Генералният съвет извършва оценка на действията и обосновките, за които го е уведомил адресатът, и ако е уместно, може да реши, че настоящата препоръка не е била спазена и че адресатът не е предоставил подходяща обосновка за бездействието си.

         Съставено във Франкфурт на Майн на 2 декември 2021 година.

               Ръководител на секретариата на ЕССР,

               от името на Генералния съвет на ЕССР,

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 1.

         (2)  OВ C 58, 24.2.2011 г., стр. 4.

         (3)  OВ L 169, 30.6.2017 г., стр. 8.

         (4)  Препоръка ЕССР/2012/1 на Европейския съвет за системен риск от 20 декември 2012 г. относно фондовете на паричния пазар (ОВ C 146, 25.5.2013 г., стр. 1).

         (5)  Виж Оценка на съответствието на изпълнението на Препоръката на Европейския съвет за системен риск от 20 декември 2012 г. относно фондовете на паричния пазар (ЕССР/2012/1), март 2019 г., достъпна на уебсайта на ЕССР www.esrb.europa.eu

         (6)  Виж Холистичен преглед на сътресенията на пазара през март, Съвет за финансова стабилност, 17 ноември 2020 г., достъпен на уебсайта на Съвета за финансова стабилност www.fsb.org

         (7)  Виж Бележка по въпросите относно системните уязвимости и предварителните политически съображения за реформиране на фондовете на паричния пазар (ФПП), юли 2021 г., достъпна на уебсайта на ЕССР www.esrb.europa.eu

         (8)  Виж Икономическа обосновка и оценка на Препоръката на ЕССР от 2 декември 2021 г. относно фондовете на паричния пазар, достъпна на уебсайта на ЕССР.

         (9)  Виж Предложения за политики за засилване на устойчивостта на Фонда на паричния пазар, Съвет за финансова стабилност, 11 октомври 2021 г., достъпно на уебсайта на Съвета за финансова стабилност www.fsb.org

         (10)  Препоръка ЕССР/2017/6 на Европейския съвет за системен риск от 7 декември 2017 г. относно ликвидни и ливъридж рискове в инвестиционни фондове (ОВ C 151, 30.4.2018 г., стр. 1).

         (11)  Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 1).

         ПРИЛОЖЕНИЕ

            КРИТЕРИИ ЗА СПАЗВАНЕ НА ПРЕПОРЪКАТА

            Препоръка А – Намаляване на праговите ефекти

         За спазването на подпрепоръка А, параграф 2 се прилага следният критерий.
         Следва да се отмени настоящото позоваване в член 34, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) 2017/1131 на Европейския парламент и на Съвета (1) (наричан по-долу „РФПП“) на дела на активите със седмичен падеж, спадащи под 30 % от общите активи на фонда на паричния пазар (ФПП), и нетните дневни обратни изкупувания в рамките на един работен ден, надвишаващи 10 % от общите активи, и позоваването в член 34, параграф 1, буква б) на дела на активите със седмичен падеж, спадащи под 10 % от общите активи.

            Препоръка Б – Намаляване на преобразуването на ликвидност

         За спазването на подпрепоръка Б, параграф 1 се прилагат следните критерии.
         Новите изисквания за ликвидност за ФПП с променлива нетна стойност на актива и ФПП със слабо променлива нетна стойност на актива следва да осигурят, че:

                     —

                     дълбочината на ликвидността в портфейлите на ФПП, насочени към частния дълг е засилена;

                     —

                     е предоставено допълнително уверение на инвеститорите и по този начин се намалява рискът от масови изтегляния;

                     —

                     ФПП разполагат с достатъчно ликвидност, за да посрещнат нарасналите искания за обратни изкупувания в периоди на стрес на пазара, без това да води до ефекти на преноса към други части на финансовата система; и

                     —

                     ФПП държат част от ликвидните си активи в публични дългови активи, емитирани от диверсифициран набор от органи, когато е възможно в основната инвестиционна валута на този фонд, за да допринесат за по-голяма диверсификация и стабилност на нетната стойност на актива (НСА) на ФПП, инвестиращи в частен дълг.

               По отношение по-специално на ФПП със слабо променлива НСА член 24, параграф 1, буква ж) от РФПП следва да бъде отменен, за да се съгласува допустимостта на активите за активи със седмичен падеж, активи с дневен падеж и публични дългови активи с тези с променлива НСА.
         Новите изисквания за ликвидност за краткосрочни ФПП с променлива НСА следва да бъдат най-малко 20 % от техните активи и да бъдат разделени между:

                     —

                     най-малко 15 % от активите със седмичен падеж, включително най-малко 10 % от активите с дневен падеж; и

                     —

                     най-малко 5 % от допълнителните публични дългови активи.

               Новите изисквания за ликвидност за стандартни ФПП с променлива НСА следва да бъдат най-малко равни на 25 % и да бъдат разделени между:

                     —

                     най-малко 15 % от активите със седмичен падеж, включително най-малко 10 % от активите с дневен падеж; и

                     —

                     най-малко 10 % от допълнителните публични дългови активи.

               Новите изисквания за ликвидност за ФПП със слабо променлива НСА следва да бъдат най-малко равни на 45 % и да бъдат разделени между:

                     —

                     най-малко 30 % от активите със седмичен падеж, включително най-малко 15 % от активите с дневен падеж; и

                     —

                     най-малко 15 % от допълнителните публични дългови активи.

               Когато публичните дългови активи не са налични в достатъчна степен във валутата на фонда, на ФПП следва, при условие че информират незабавно своите национални компетентни органи (НКО), да се позволи да изпълнят приложимите към тях изисквания за ликвидност на публичния дълг чрез:

                     —

                     депозити в кредитни институции, които могат да бъдат изтеглени по всяко време с предизвестие от не повече от един работен ден, без да се засягат изискванията за диверсификация, изложени в член 17, параграф 1, буква б) от РФПП; и

                     —

                     обратни репо споразумения, обезпечени с публични дългови активи и които могат да бъдат прекратени по всяко време с предизвестие от не повече от един работен ден.

               За спазването на подпрепоръка Б, параграф 3 се прилагат следните критерии.
         Предложените от Комисията промени в съответното законодателство на Съюза следва да гарантират, че решенията на НКО са приложими за подгрупи от ФПП в зависимост от техния вид и валута или за всички ФПП под техен надзор.
         За спазването на подпрепоръка Б, параграф 4 се прилагат следните критерии.
         Предложените от Комисията промени в съответното законодателство на Съюза следва да предвиждат Европейският орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) да координира решенията на НКО, както е посочено в подпрепоръка Б, параграф 3, по отношение на:

                     —

                     подгрупи на ФПП, намиращи се в няколко държави членки, в зависимост от вида и валутата им на деноминация; и

                     —

                     срокът, в който ФПП, които се възползват или могат да се възползват от решенията, посочени в подпрепоръка Б, параграф 3, следва да коригират своето положение.

            Препоръка В – Налагане на изкупуващите инвеститори на разходите за техните обратни изкупувания

         За спазването на подпрепоръка В, параграф 2 се прилагат следните критерии.
         Комисията следва да гарантира, че съответното законодателство на Съюза упълномощава ЕОЦКП да разработи специфични критерии и насоки, определящи обстоятелствата, при които следва да се използват инструменти за управление на ликвидността, включително, но не само тези, посочени в подпрепоръка В, параграф 1, ограничения на обратни изкупувания и временни спирания. Изборът на инструмента, активирането на инструмента и калибрирането на неговото внедряване следва да бъдат решавани от отделното лице, управляващо ФПП, при спазване на критериите, които трябва да бъдат разработени. Когато се разглеждат количествени параметри, не следва да се въвеждат прагови ефекти.

            Препоръка Г – Засилване на наблюдението и стрес тестването

         За спазването на подпрепоръка Г, параграф 1 се прилагат следните критерии.
         Предложените от Комисията промени в съответното законодателство на Съюза следва да увеличат честотата на докладване от страна на лицата, управляващи ФПП, пред съответния им компетентен орган, както е посочено в член 37 от РФПП, до месечна честота поне за основните показатели и параметри, използвани за надзорни цели. ФПП, чиито управлявани активи общо не надхвърлят 100 милиона евро, следва да докладват най-малко веднъж на тримесечие.
         Освен това данните следва да включват информация за процента НСА, категоризиран както по вид инвеститор, така и по седалище. Разбивката по сектори на инвеститор следва да включва най-малко следните сектори:

                     —

                     нефинансови предприятия, като се посочва тяхната икономическа дейност, например съгласно Статистическата класификация на икономическите дейности в Европейската общност (NACE);

                     —

                     кредитни институции;

                     —

                     застрахователи;

                     —

                     пенсионни фондове;

                     —

                     правителства;

                     —

                     ФПП;

                     —

                     инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар;

                     —

                     други финансови институции;

                     —

                     домакинства;

                     —

                     други.

               За спазването на подпрепоръка Г, параграф 2 се прилагат следните критерии.
         ЕОЦКП следва да бъде оправомощен да разработва образци за ad hoc искания за данни, отправени от НКО, както е предвидено в член 39 от РФПП. Тези образци следва да включват най-малко следните данни:

                     —

                     НСА на акция/дял и, в случай на ФПП с постоянна НСА, инвестиращи в публичен дълг – променливата НСА на акция;

                     —

                     общи активи;

                     —

                     среднопретеглен матуритет съгласно определението в член 2, точка 19 от РФПП;

                     —

                     среднопретеглена продължителност съгласно определението в член 2, точка 20 от РФПП;

                     —

                     входящи и изходящи потоци;

                     —

                     публични дългови активи;

                     —

                     активи със седмичен падеж;

                     —

                     активи с дневен падеж;

                     —

                     парични салда.

               За спазването на подпрепоръка Г, параграф 4 се прилагат следните критерии.
         Предложените от Комисията промени в съответното законодателство на Съюза следва да не засягат разпоредбите на член 28 от РФПП, регулиращи стрес тестовете, извършвани от отделните ФПП.
         Адекватният режим за стрес тестове на ФПП в целия Съюз следва да се основава на общ тежък, но реалистичен сценарий и да предлага възможност за провеждане на обратни стрес тестове, за да се определи моментът (по отношение на обратни изкупувания, шокове за кредитния, ликвидния или лихвения риск), след който ФПП не биха били в състояние да работят по надлежния ред.

            (1)  Регламент (ЕС) 2017/1131 на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2017 г. относно фондовете на паричния пазар (ОВ L 169, 30.6.2017 г., стр. 8).