title: Препоръка на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2009 година за създаване на Европейска референтна рамка за осигуряване на качество в професионалното образование и обучение (Текст от значение за ЕИП)

text:
               8.7.2009

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 155/1

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА

   от 18 юни 2009 година
   за създаване на Европейска референтна рамка за осигуряване на качество в професионалното образование и обучение
   (текст от значение за ЕИП)
   2009/C 155/01
   ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взеха предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 149, параграф 4 и член 150, параграф 4 от него,
   като взеха предвид предложението на Комисията,
   като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
   като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
   в съответствие с процедурата, предвидена в член 251 от Договора (3),
   като имат предвид, че:

               (1)

               Преходът към икономика, основана на знанието (Европейски съвет в Лисабон, 2000 г.) изисква модернизация и постоянно подобряване на системите за професионално образование и обучение („ПОО“) в отговор на бързите промени в икономиката и обществото, така че тези системи да допринесат за увеличаване на заетостта и социалната интеграция и да улеснят достъпа до учене през целия живот за всички, включително за хората в неравностойно положение.

               (2)

               Европейският съвет в Барселона от 2002 г. определи целта европейските системи за образование и обучение да бъдат превърнати в световен еталон за качество до 2010 г.

               (3)

               С интегрираните насоки от Лисабон за растеж и заетост 2005—2008 г. държавите-членки се призовават да развиват достъпна система за учене през целия живот на достъпни цени, която да отговаря на променящите се нужди на основаните на знанието икономика и общество. Адаптирането и изграждането на капацитет на системите за образование и обучение са необходими, за да може се подобри тяхната степен на съответствие по отношение на пазара на труда. Ето защо целите, определени в политиката в областта на образованието и обучението, следва да допълват в още по-голяма степен целите на политиката в областта на икономиката и на пазара на труда, така че да съчетават социално сближаване и конкурентоспособност.

               (4)

               Вследствие на резолюцията на Съвета от 19 декември 2002 г. относно насърчаване на засиленото европейско сътрудничество в областта на професионално образование и обучение (4) („Копенхагенски процес“), както и в резултат от последвалата съвместна работа между Комисията, държавите-членки, социалните партньори, държавите от ЕИП-ЕАСТ и страните-кандидатки по определяне на приоритетите за осигуряване на качество, беше разработена обща рамка за осигуряване на качество („ОРОК“), като беше отчетен наличният опит и „добри практики“ в различните участващи страни.

               (5)

               В съответствие с представения на Европейския съвет съвместен междинен доклад за 2004 г. на Съвета и Комисията относно Работната програма за обучение и образование 2010 г. (5), ОРОК за ПОО (като част от последващите действия след Декларацията от Копенхаген) и развитието на „одобрен набор от стандарти, процедури и насоки за осигуряване на качество“ (6) (във връзка с Болонския процес и като част от работната програма за целите на системите за образование и обучение) следва да бъдат основни приоритети за Европа.

               (6)

               Съветът по образованието от май 2004 г. (7), подкрепи подхода на ОРОК и прикани държавите-членки и Комисията, в рамките на съответните им правомощия, да насърчават прилагането ѝ на доброволен принцип, заедно със съответните заинтересовани страни.

               (7)

               Европейската мрежа за осигуряване на качество на професионалното образование и обучение (8) предостави европейска платформа, която позволи подходящо изпълнение на Заключенията на Съвета от 2004 г. и Комюникето от Хелзинки и улесни трайно сътрудничество между държавите.

               (8)

               През 2006 г. Комюникето от Хелзинки подчерта необходимостта от по-нататъшно развитие и прилагане на общи европейски инструменти, предназначени по-конкретно за ПОО, като се базира на принципите, които са в основата на ОРОК, както е посочено в заключенията на Съвета от май 2004 г. относно осигуряване на качеството на ПОО с цел насърчаване на културата на подобряване на качеството и по-широкото участие в Европейската мрежа за осигуряване на качество на професионалното образование и обучение.

               (9)

               Настоящата препоръка установява Европейска референтна рамка за осигуряване на качество („Рамката“) като референтен инструмент, чиято цел е да помогне на държавите-членки да развиват и наблюдават постоянното подобряване на техните системи за ПОО въз основа на общи европейски референции, които изграждат и доразвиват ОРОК. Рамката следва да допринесе за подобряване на качеството на ПОО и за увеличаване на прозрачността и последователността на политиката в областта на развитието на ПОО между държавите-членки, като насърчава взаимно доверие, мобилност на работниците и учащите и учене през целия живот.

               (10)

               Рамката следва да включва цикъла на осигуряване и подобряване на качеството включващ планиране, прилагане, оценяване/оценка и преразглеждане/ревизия на ПОО, подкрепени от общи критерии за качество, примерни дескриптори и показатели. Процесът на наблюдение, включващ комбинация от механизми за вътрешно и външно оценяване, следва да бъде определен по целесъобразност от държавите-членки, за да се установят възможностите на системите, процесите и процедурите и областите, в които се налага подобрение. Рамката следва да включва използването на измервателни инструменти с цел предоставяне на доказателства за ефективност.

               (11)

               Рамката следва да се прилага на равнище системи за ПОО, на равнище институти за предоставяне на ПОО и това на даване на квалификации. Тя осигурява системен подход по отношение на качеството, като включва и свързва помежду им съответните равнища и действащи фактори. Рамката следва да постави акцент върху наблюдението и подобряването на качеството чрез съчетаване на вътрешно и външно оценяване, преглед и процес на подобрение, подкрепени от конкретни цифри и качествен анализ. Рамката следва да се превърне в основа за по-нататъшно развитие чрез сътрудничество на европейско, национално, регионално и местно равнище.

               (12)

               Като предоставя конкретни мерки в подкрепа на културата на оценяването и подобряването на качеството на всички равнища, настоящата препоръка допринася за използването на основани на факти политика и практика, като основа за по-ефикасни и справедливи политики в съответствие със Заключенията на Съвета и на представителите на правителствата на държавите-членки от 2006 г. относно ефикасност и справедливост на европейските системи за образование и обучение (9).

               (13)

               Настоящата препоръка предвижда рамка за определяне, подкрепа и обмен на най-добри практики не само на национално, но и на местно и регионално равнище във всички релевантни мрежи, включително Мрежата на европейската референтна рамка за осигуряване на качество.

               (14)

               Настоящата препоръка взема предвид „Общи принципи за осигуряване на качеството на висшето образование и на професионалното обучение“, които са включени в приложение III към препоръката на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2008 г. за създаване на Европейска квалификационна рамка за обучение през целия живот (10) ( „ЕКР“). Следователно рамката следва да подкрепя прилагането на ЕКР и по-специално качеството на удостоверяването на резултатите от ученето. Тя следва също така да подкрепя прилагането на други европейски инструменти като Европейската кредитна система в ПОО и общите европейски принципи за определяне и оценка на неформално и самостоятелно учене.

               (15)

               Като се вземе предвид незадължителният ѝ характер, настоящата препоръка e в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора, доколкото нейната цел е да подкрепя и допълва действията на държавите-членки чрез улесняване на по-нататъшното сътрудничество между тях, за да се увеличи прозрачността на ПОО и насърчи мобилността и ученето през целия живот. Тя следва да се прилага в съответствие с националното законодателство и практика. Настоящата препоръка е в съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, тъй като не замества или определя националните системи за осигуряване на качество. Рамката не определя конкретна система или подход за осигуряване на качество, а предвижда общи принципи, критерии за качество, примерни дескриптори и показатели, които може да помагат за оценката и подобряването на съществуващите системи и предоставяне на ПОО.

               (16)

               Референтните показатели, предложени в приложение II, имат за цел да подкрепят оценяването и подобряването на качеството на системите и/или институтите, предоставящи ПОО в съответствие с националното законодателство и практики, и да служат като „набор от инструменти“, от който различните ползватели може да избират показателите, които считат, че в най-голяма степен съответстват на изискванията на тяхната конкретна система за осигуряване на качество. По отношение на тяхното естество и цел, те следва да се отличават от показателите и моделите за сравнение, посочени в заключенията на Съвета от 25 май 2007 г. относно съгласувана рамка от показатели и модели за сравнение относно наблюдението на напредъка при изпълнението на целите от Лисабон в областта на образованието и обучението (11).

               (17)

               Рамката, ако бъде използвана и доразвивана от държавите-членки, би могла да им помага за по-нататъшно подобряване и развиване на техните системи за ПОО, за подкрепа на стратегиите за учене през целия живот, по-нататъшна интеграция на европейския пазар на труда и прилагане на ЕКР и насърчаване на културата на подобряване на качеството на всички равнища, като се зачита богатото разнообразие от национални образователни системи.

               (18)

               Настоящата препоръка следва да допринася за модернизиране на системите за образование и обучение, подобряване на ефективността на обучението посредством стремежа да се гарантира, че обучаващите се няма да напуснат системите без квалификации, подобряване на взаимната обвързаност между образование, професионално обучение и трудова заетост, изграждане на мостове между формалното, неформалното и самостоятелното учене и разширяване на предоставянето на квалификации на основата на придобития опит,

         ПРЕПОРЪЧВАТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ:

               1.

               Да използват и развиват допълнително Европейската референтна рамка за осигуряване на качество („Рамката“), критериите за качество, примерните дескриптори и референтните показатели, както са определени и подробно описани в приложения I и II, да подобряват допълнително и развиват своите системи за ПОО, да подкрепят стратегиите за учене през целия живот и прилагането на ЕКР и на Европейската харта за качество на мобилността и да насърчават културата на подобряване на качеството и нововъведенията в качеството на всички равнища. Специално внимание следва да се отдели на прехода от ПОО към висше образование;

               2.

               Не по-късно от 18 юни 2011 година, всяка от държавите-членки да разработи подход, насочен към подобряване на системите за осигуряване на качество на национално равнище, когато това е целесъобразно, и към възможно най-добро прилагане на Рамката, като включи социалните партньори, регионалните и местните органи и всички релевантни заинтересовани страни в съответствие с националното законодателство и практика;

               3.

               Да участват активно в мрежата на Европейската референтна рамка за осигуряване на качество („мрежата на Рамката“) като основа за по-нататъшно разработване на общи принципи, референтни критерии и показатели, насоки и инструменти за подобряване на качеството на ПОО на национално, регионално и местно равнище, по целесъобразност;

               4.

               Да установят там, където такава липсва, национална референтна точка за осигуряване на качество за ПОО, която да е свързана със съответните структури и изисквания на всяка държава-членка и да обединява съобразно националните традиции съществуващите органи, действащи в тази област и да включва социалните партньори и съответните заинтересовани страни на национално и регионално равнище, така че да гарантира доразвиването на инициативи. Референтната точка следва,

                           —

                           да осигурява на широк кръг заинтересовани страни информация относно дейностите на мрежата на Рамката,

                           —

                           да предоставя активна подкрепа за прилагането на работната програма на мрежата на Рамката,

                           —

                           да предприема конкретни инициативи за насърчаване на по-нататъшното развитие на Рамката в национален контекст,

                           —

                           да подкрепя самооценяването като допълнително и ефективно средство за осигуряване на качество, което позволява измерване на успеха и установяване на областите, които се нуждаят от усъвършенстване предвид прилагането на работната програма на мрежата на Рамката,

                           —

                           да гарантира, че информацията се разпространява по ефективен начин сред заинтересованите страни.

               5.

               На всеки четири години да осъществяват преглед на процеса на прилагане — такъв преглед да бъде включен в във всеки втори национален доклад за напредъка, изготвян в контекста на бъдещата стратегическа рамка за европейско сътрудничество в образованието и обучението въз основа на референтни критерии, които да бъдат дефинирани в рамките на мрежата на Рамката, в сътрудничество с Комисията и държавите-членки,

         ПОДКРЕПЯТ НАМЕРЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ДА:

               1.

               Подкрепя държавите-членки в осъществяването на горепосочените задачи, по-конкретно като улеснява сътрудничеството и съвместното учене, като провежда изпитвания и разработва справочен материал, и като предоставя информация относно процесите на развитие на качеството в ПОО в държавите-членки;

               2.

               Насърчава и участва заедно с държавите-членки в мрежата на Рамката, като допринася за разработването на политиките в тази област чрез конкретни предложения и инициативи, в зависимост от необходимостта;

               3.

               Гарантира наблюдение върху изпълнението на настоящата препоръка, като представя доклад на всеки четири години пред Европейския парламент и Съвета относно придобития опит и последствията за бъдещето, включително, ако е необходимо, преглед на настоящата препоръка, осъществен в сътрудничество с държавите-членки и с участието на различни заинтересовани страни;

               4.

               Предприема въз основа на доклада и в сътрудничество с държавите-членки оценка на изпълнението на настоящата препоръка и, ако е необходимо, да я преразглежда.

      Съставено в Брюксел на 18 юни 2009 година.

            За Европейския парламент

            Председател

         H.-G. PÖTTERING

            За Съвета

            Председател

         Štefan FÜLE

      (1)  ОВ С 100, 30.4.2009 г., стр. 136.

      (2)  ОВ C 325, 19.12.2008 г., стр. 48.

      (3)  Становище на Европейския парламент от 18 декември 2008 г. (все още непубликувано в Официален вестник) и Решение на Съвета от 11 май 2009 г.

      (4)  ОВ C 13, 18.1.2003 г., стр. 2.

      (5)  ОВ C 104, 30.4.2004 г., стр. 1.

      (6)  „Осъществяване на европейското пространство на висшето образование“: Комюнике от конференцията на министрите на висшето образование, Берлин, 19 септември 2003 г.

      (7)  Заключенията на Съвета относно осигуряването на гаранции за качество в областта на професионалното образование и обучение от 28 май 2004 г.

      (8)  Европейската мрежа за осигуряване на качество в ПОО беше създадена през октомври 2005 г. от Комисията след положителното становище на Консултативния комитет за професионално обучение. Членовете ѝ бяха посочени от държавите-членки, страните-кандидатки, държавите от ЕАСТ—ЕИП и организациите на европейските социални партньори, в съответствие със специална процедура.

      (9)  ОВ C 298, 8.12.2006 г., стр. 3.

      (10)  ОВ C 111, 6.5.2008 г., стр. 1.

      (11)  ОВ C 311, 21.12.2007 г., стр. 13.

      ВЪВЕДЕНИЕ КЪМ ПРИЛОЖЕНИЯТА
      Настоящата препоръка установява Европейска референтна рамка за осигуряване на качеството („Рамката“), която включва цикъл за осигуряване и подобряване на качеството на ПОО (планиране, прилагане, оценяване/оценка и преразглеждане/ревизия) въз основа на подбрани критерии за качество, дескриптори и показатели, приложими за управлението на качеството, както на равнището на системите за ПОО, така на равнището на институтите, предоставящи ПОО. Целта е не да бъдат въвеждани нови стандарти, а де се подкрепят усилията на държавите-членки, като същевременно се запазва многообразието на техните подходи.
      Рамката следва да се разглежда по-скоро като „набор от инструменти“, от който различните ползватели могат да избират дескрипторите и показателите, които те считат, че в най-голяма степен съответстват на изискванията на тяхната конкретна система за осигуряване на качество.
      Предложените дескриптори (приложение I) и показатели (приложение II), се предоставят само като указание и се избират и прилагат от ползвателите на Рамката в зависимост от съвкупността или част от техните изисквания и съществуващите условия.
      Те може да бъдат прилагани при първоначално и/или продължително професионално обучение в зависимост от съответните индивидуални характеристики на системите за ПОО в отделните държави-членки и вида на институтите, предоставящи ПОО.
      Те следва да се използват на доброволни начала, като се отчита евентуалната добавена стойност, която носят, и в съответствие с националното законодателство и практика. Те не следва да се разглеждат нито като база за сравнение, нито като средство за докладване за или съставяне на сравнения между качеството и ефективността на различните национални системи. Отговорност за наблюдението на качеството на тези системи носят изцяло държавите-членки.

         ПРИЛОЖЕНИЕ I

            ЕВРОПЕЙСКА РЕФЕРЕНТНА РАМКА ЗА ОСИГУРЯВАНЕ НА КАЧЕСТВО: КРИТЕРИИ ЗА КАЧЕСТВО И ПРИМЕРНИ ДЕСКРИПТОРИ
             (1)

         Настоящото приложение предлага общи критерии за качество и примерни дескриптори в помощ на държавите-членки, както те намерят за уместно, при прилагането на Рамката (2).

                     Критерии за качество

                     Примерни дескриптори на равнище система за ПОО

                     Примерни дескриптори на равнище институти, предоставящи ПОО

                     Планирането отразява стратегическа позиция, споделяна от заинтересованите страни и включва изрични цели, действия и показатели

                     Целите на ПОО са описани в средносрочен и дългосрочен план и са обвързани с европейските цели
                     Съответните заинтересовани страни участват в определянето на целите на ПОО на различни равнища
                     Плановете се установяват и наблюдават чрез специфични показатели (критерии за успех)
                     Установени са механизми и процедури за определяне на нуждите на обучението
                     Създадена е информационна политика, която да гарантира най-добро разпространение на качествени резултати, при спазване на националните/регионални изисквания за защита на данните
                     Определени са стандарти и насоки за разпознаване, утвърждаване и удостоверяване на индивидуалните способности

                     Европейските, националните и регионалните цели на политиката в областта на ПОО са отразени в местните планове, установени от институтите, предоставящи ПОО
                     Определени са и се наблюдават ясно определени цели
                     Текуща консултацията със съответните заинтересовани страни с цел да се установят специфичните местни/индивидуални потребности
                     Ясно са разпределени отговорностите по управлението на качеството и развитието
                     Налице е ранно участие на екипа в планирането, включително по отношение на развитието на качеството
                     Предоставящите институти организират съвместни инициативи с други институти, предоставящи ПОО
                     Съответните заинтересовани страни участват в процеса на анализиране на местните потребности
                     Институтите, предоставящи ПОО разполагат с ясна и прозрачна система за осигуряване на качество

                     Плановете за прилагане са създадени след консултации със заинтересованите страни и включват изрични принципи

                     Плановете за прилагане са установени в сътрудничество със социалните партньори, институтите, предоставящи ПОО и други заинтересовани страни на различните равнища
                     Плановете за прилагане включват разглеждане на необходимите ресурси, на възможностите на потребителите и инструментите, както и необходимите насоки за подкрепа
                     Насоките и стандартите са създадени с цел прилагането им на различни равнища
                     Плановете за прилагане включват специфична подкрепа за обучение на учители и обучаващи
                     Отговорностите на институтите, предоставящи ПОО в процеса на прилагане са изрично описани и прозрачни
                     Създава се национална и/или регионална рамка за осигуряване на качество, която включва насоки и стандарти за качество на равнище институт, предоставящ ПОО, чиято цел е да насърчават постоянното подобряване и саморегулирането

                     Ресурсите са подходящо съобразени/определени във вътрешен план с оглед постигането на целите, определени в плановете за прилагане
                     Изрично се подкрепят уместни и всеобхватни партньорства с цел прилагане на планираните действия
                     Стратегическият план за развитието на уменията на екипа определя потребностите от обучение за учители и обучаващи
                     Екипът осъществява редовни обучения и развива сътрудничество със съответните външни заинтересовани страни, за да подкрепи изграждането на капацитет и подобряването на качеството и за да постигне по-добри резултати

                     Оценяване на резултатите и процесите, подкрепено от конкретни цифри, се извършва редовно

                     Създава се методологията за оценяване, която включва вътрешно и външно оценяване
                     Участието на заинтересованите лица в процеса на наблюдение и оценяване е съгласуван и ясно описан
                     Националните/регионалните стандарти и процеси за подобряване и осигуряване на качеството съответстват и са пропорционални на потребностите на отрасъла
                     Системите подлежат на самооценка, вътрешен и външен преглед, по целесъобразност
                     Прилагат се системи за ранно предупреждение
                     Прилагат се показатели за изпълнение
                     Събират се съотносими, редовни и съгласувани данни, за да се измери успеха и да се определят областите за подобрение. Създадени са подходящи методологии за събиране на данни, например въпросници и показатели/измервателни единици

                     Периодично се извършва самооценка в съответствие с националните и регионалните нормативни уредби/рамки или по инициатива на институтите, предоставящи ПОО
                     Оценяването и прегледът включват процеси и резултати от обучението включително оценка на удовлетворението на учащите, както и на постиженията и удовлетворението на екипа
                     Оценяването и прегледът включват подходящи и ефективни механизми за включването на вътрешни и външни заинтересовани страни
                     Прилагат се системи за ранно предупреждение

                     Преразглеждане

                     На всички равнища се определят процедури, механизми и инструменти за извършване на преразглеждането
                     Процесите подлежат на периодично преразглеждане и се създават планове за действие за осъществяване на промени. Системите се коригират съответно.
                     Информация относно резултатите от оценяването се прави обществено достъпна

                     Събират се отзиви на обучаващите се относно техния собствен учебен опит и относно средата на учене и преподаване. Наред с отзивите от преподавателите, те се използват за информация при следващи действия
                     Информация относно резултатите от преразглеждането е широко обществено достъпна
                     Процедурите относно отзивите и преразглеждането са част от процеса за стратегическо обучение в организацията
                     Резултатите от процеса на оценяване се обсъждат със съответните заинтересовани страни и се изготвят съответни планове за действие

            (1)  За целите на настоящата препоръка се прилагат определения, основани на речника относно качеството на обучението на Европейския център за развитие на професионалното обучение (Cedefop) (работен документ, ноември 2003 г.).

            (2)  Допълнителни уточнения относно избраните показатели за качество са подробно описани в приложение II.

         ПРИЛОЖЕНИЕ II

            РЕФЕРЕНТЕН НАБОР ОТ ИЗБРАНИ ПОКАЗАТЕЛИ ЗА КАЧЕСТВО ЗА ОЦЕНКАТА НА КАЧЕСТВОТО НА ПОО

         Настоящото приложение предлага всеобхватен набор от избрани показатели за качеството, които могат да бъдат използвани в подкрепа на оценяването и подобряването на качеството на равнище системи за ПОО и/или институтите, предоставящи ПОО. Наборът от показатели ще бъде допълнително развиван чрез двустранно и/или многостранно европейско сътрудничество, изградено въз основа на европейски данни и национални регистри.
         По отношение на тяхното естество и цел, те следва да бъдат разграничавани от показателите и моделите за сравнение, посочени в заключенията на Съвета от 25 май 2007 г. относно съгласувана рамка от показатели и модели за сравнение относно наблюдението на напредъка при изпълнението на целите от Лисабон в областта на образованието и обучението.
         Освен това таблицата на показателите не включва обобщени показатели на национално равнище, когато такива показатели не съществуват или е трудно да бъдат изведени. Обобщаването на тези показатели на национално равнище може да бъде извършено на по-късен етап въз основа на съвместно споразумение между държавите-членки, Комисията и мрежата на Европейската референтна рамка за осигуряване на качество.

                     Показател

                     Вид на показателя

                     Цел на политиката

                     Общи показатели за осигуряване на качество

                     № 1
                     Значение на системите за осигуряване на качество за институтите, предоставящи ПОО:

                                 а)

                                 дял на институтите, предоставящи ПОО, използващи вътрешните системи за осигуряване на качеството, определени от закон/по собствена инициатива;

                                 б)

                                 дял на акредитираните институти, предоставящи ПОО.

                     Контекст/Входен показател

                     Насърчаване на културата на подобряване на качеството на равнище институти, предоставящи ПОО
                     Повишаване на прозрачността на качеството на обучение
                     Подобряване на взаимното доверие в предоставянето на обучение

                     № 2
                     Инвестиции в обучението на учители и обучаващи:

                                 а)

                                 дял на учителите и обучаващите, участващи в допълнително обучение;

                                 б)

                                 размер на инвестираните средства.

                     Входен показател/Показател за процеса

                     Насърчаване съпричастността на учители и обучаващи в процеса на развиване на качеството на ПОО
                     Подобряване на способността на ПОО да отговори на променящите се потребности на пазара на труда
                     Повишаване на индивидуалните способности за изграждане на капацитет за обучение
                     Подобряване на постиженията на учащите се

                     Показатели в подкрепа на целите за постигане на качество на политиките в областта на ПОО

                     № 3
                     Процент на участие в програмите за ПОО:
                     Брой на участниците в програмите за ПОО (1), според вида на програмата и индивидуалните критерии (2).

                     Входен показател/Показател за процеса/Показател за резултата

                     Получаване на основна информация на равнище система за ПОО и институти, предоставящи ПОО относно привлекателността на ПОО
                     Целева подкрепа за увеличаване на достъпа до ПОО, включително на групите в неравностойно положение

                     № 4
                     Процент на завършване на програмите за ПОО:
                     Брой лица, успешно завършили/изоставили програми за ПОО според вида на програмата и индивидуалните критерии.

                     Показател за процеса/Показател за резултата

                     Получаване на основна информация относно постигнатите резултати и качеството на процеса на обучение
                     Изчисляване на процента на отпадащите от обучението в сравнение с процента на участие
                     Подкрепа за успешно завършване като една от основните цели за постигане на качество на ПОО
                     Предоставяне на обучение с подпомагаща насоченост, включително за групите в неравностойно положение

                     № 5
                     Процент на намиране на работа по програмите за ПОО:

                                 а)

                                 ориентиране на обучаващите се по ПОО в определен момент след завършване на обучението според вида на програмата и индивидуалните критерии (3);

                                 б)

                                 дял на обучаващите се по ПОО, намерили работа в определен момент след завършване на обучението, според вида на програмата и индивидуалните критерии.

                     Показател за резултата

                     Подкрепа на професионалната пригодност
                     Подобряване на способността на ПОО да отговори на променящите се потребности на пазара на труда
                     Предоставяне на обучение с подпомагаща насоченост, включително за групите в неравностойно положение

                     № 6
                     Използване на придобитите умения на работното място:

                                 а)

                                 информация относно работното място, получено от отделните лица след завършване на обучението според вида на обучението и индивидуалните критерии;

                                 б)

                                 процент на удовлетворение на отделните лица и на работодателите от придобитите умения/способности.

                     Показател за резултата
                     (комбинация от качествени и количествени данни)

                     Увеличаване на професионалната пригодност
                     Подобряване на способността на ПОО да отговори на променящите се потребности на пазара на труда
                     Предоставяне на обучение с подпомагаща насоченост, включително за групите в неравностойно положение

                     Допълнителна информация

                     № 7
                     Процент на безработицата (4) според индивидуалните критерии

                     Показател за контекста

                     Основна информация за политиката за вземане на решения на равнище система за ПОО

                     № 8
                     Превес на уязвими групи:

                                 а)

                                 процент на участници в ПОО, класифицирани като групи в неравностойно положение (в определени райони или области, привличащи работна ръка) според възрастта и пола;

                                 б)

                                 процент на успеваемост на групите в неравностойно положение според възрастта и пола.

                     Показател за контекста

                     Основна информация за политиката за вземане на решения на равнище система за ПОО
                     Подкрепа за достъпа до ПОО на групите в неравностойно положение
                     Предоставяне на обучение с подпомагаща насоченост за групите в неравностойно положение

                     № 9
                     Механизми за определяне на потребностите от обучение на пазара на труда:

                                 а)

                                 информация относно механизмите, създадени с цел да определят променящите се изисквания на различни равнища;

                                 б)

                                 доказателства за тяхната ефективност.

                     Контекст/Входен показател
                     (информация относно качеството)

                     Подобряване на способността на ПОО да отговори на променящите се потребности на пазара на труда
                     Подкрепа на професионалната пригодност

                     № 10
                     Схеми, използвани за насърчаване на по-лесен достъп до ПОО:

                                 а)

                                 информация относно съществуващите на различни равнища схеми;

                                 б)

                                 доказателства за тяхната ефективност.

                     Показател за процеса
                     (информация относно качеството)

                     Подпомагане на достъпа до ПОО, включително на групите в неравностойно положение
                     Предоставяне на обучение с подпомагаща насоченост

            (1)  За интерактивното дистанционно обучение: нужен е период от шест седмици обучение преди обучаваният да може да се счита за участник.
         За учене през целия живот: процент от населението, одобрен за официалните програми за ПОО.

            (2)  Освен основни критерии като пол и възраст, могат да бъдат прилагани и други социални критерии, като например лица, напуснали рано училище, най-високо ниво на образование, мигранти, лица с увреждания, продължителност на периода на безработица и т.н.

            (3)  За интерактивното дистанционно обучение: включително информация относно посоката, поета от отпадащите от ПОО.

            (4)  Определение според МОТ и ОИСР: лица на възраст между 15 и 74 години без работа, активно търсещи работа и готови да започнат работа.


title: Препоръка (ЕС) 2015/1381 на Комисията от 10 август 2015 година за наблюдениeто на арсен в храните

text:
               12.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 213/9

         ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2015/1381 НА КОМИСИЯТА
   от 10 август 2015 година
   за наблюдениeто на арсен в храните
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Арсенът се среща в естествен вид в околната среда и присъства в почвата, подпочвените води и растенията. Арсенът се среща в множество арсенови съединения. Арсен се открива във водата, почвата и земята. Арсенът се усвоява от всички растения и животни.

               (2)

               Основните съобщавани неблагоприятни ефекти, свързани с дългосрочно поглъщане на неорганичен арсен при хората, са кожни лезии, рак, токсичност за развиващия се организъм, невротоксичност, сърдечносъдови заболявания, отклонения в метаболизма на глюкозата и диабет.

               (3)

               Европейската комисия поиска от Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) да изготви научно становище относно рисковете за човешкото здраве, свързани с наличието на арсен в хранителните продукти (включително в питейната вода).

               (4)

               В научното становище на ЕОБХ (1) се препоръчва да бъдат събрани данни за състава на различни хранителни стоки в подкрепа на оценка за експозицията чрез храната, за да се прецизира оценката на риска на неорганичната форма на арсен,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               Държавите членки следва да проведат наблюдение на наличието на арсен в храните през 2016, 2017 и 2018 г. Наблюдението следва да обхваща най-разнообразни хранителни продукти, чиято употреба отразява навиците на потребителите, в това число храни като зърнени култури, зърнени продукти (включително трици и кълнове), плодови и зеленчукови сокове, питейна вода (включително бутилирана вода), кафе, сухи листа от чай, бира, риба и морски храни, зеленчуци, продукти от водорасли (включително хиджики), мляко, млечни продукти, храни, предназначени за кърмачета и малки деца, храни за специални медицински цели и хранителни добавки, за да се даде възможност да се направи точна оценка на експозицията.

               2.

               Държавите членки следва да прилагат процедурите за вземане на проби, посочени в Регламент (ЕО) № 333/2007 на Комисията (2), за да се гарантира, че пробите са представителни за партидата.

               3.

               Държавите членки следва да извършват анализа на арсен, за предпочитане чрез определяне на съдържанието на неорганичен арсен и на общото количество арсен и ако е възможно, на други свързани видове арсен, в съответствие с приложение III към Регламент (ЕО) № 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета (3), чрез използване на метод за анализ, при който е доказано, че се получават надеждни резултати.

               4.

               Държавите членки следва редовно да предоставят на ЕОБХ данните от наблюдението, изразени на база общо тегло, с информацията и в електронния формат за докладване, определени от ЕОБХ, с оглед обединяване в една база данни.

      Съставено в Брюксел на 10 август 2015 година.

            За Комисията

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Член на Комисията

      (1)  Експертна група на ЕОБХ по замърсителите в хранителната верига (CONTAM); Научно становище относно арсена в храните. EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2009; 7(10):1351.

      (2)  Регламент (ЕО) № 333/2007 на Комисията от 28 март 2007 г. за определяне на методите за вземане на проби и анализ за официалния контрол върху съдържанието на олово, кадмий, живак, неорганичен калай, 3-MCPD и бензо(a)пирен в храни (ОВ L 88, 29.3.2007 г., стр. 29).

      (3)  Регламент (ЕО) № 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно официалния контрол, провеждан с цел осигуряване на проверка на съответствието със законодателството в областта на фуражите и храните, правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към тях (ОВ L 165, 30.4.2004 г., стр. 1).


title: Препоръка на Съвета от 21 март 2017 година относно икономическата политика на еврозоната

text:
               24.3.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 92/1

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 21 март 2017 година
   относно икономическата политика на еврозоната
   (2017/C 92/01)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               Икономическото възстановяване в еврозоната продължава, но е все още нестабилно. През последните години е отбелязан значителен напредък: от 2015 г. досега брутният вътрешен продукт (БВП) на еврозоната се е възстановил до равнището си преди кризата в реално изражение, а безработицата е спаднала до най-ниското си равнище от 2010 — 2011 г. насам. При все това обаче, съвкупното търсене е слабо, инфлацията е значително под целевата стойност, въпреки силно експанзионистичната парична политика на Европейската централна банка, а растежът е възпрепятстван от последиците от кризата, като например все още съществуващите макроикономически дисбаланси и високото равнище на задлъжнялост във всички сектори на икономиката, които изискват намаляване на задлъжнялостта и ограничават наличните ресурси за потребление и инвестиции. В допълнение към това потенциалът за растеж на икономиката в еврозоната имаше тенденция за спад в дългосрочен план, като кризата задълбочи още повече тази тенденция. Въпреки признаците за подобрение трайният недостиг на инвестиции и високото равнище на безработица пораждат рискове от допълнително намаляване на перспективите за растеж. Възстановяването на баланса в икономиката на еврозоната запазва асиметричния си характер, като само държавите, които са нетни длъжници, коригират своите дисбаланси, което води до увеличаване на излишъка по текущата сметка. В рамките на общото споразумение в Г-20 държавите членки от еврозоната са призовани да използват всички инструменти на политиката, включително фискални и структурни, поотделно или заедно, за да постигнат силен, устойчив, балансиран и приобщаващ растеж.

               (2)

               Провеждането на амбициозни структурни реформи следва да улесни плавното и ефикасно преразпределяне на човешките и капиталовите ресурси и да спомогне за преодоляването на предизвикателствата, пораждани от протичащите технологични и структурни промени. Необходими са реформи, които да създадат благоприятен стопанска среда, да доизградят единния пазар и да премахнат пречките пред инвестициите. Тези усилия са от решаващо значение за повишаване на производителността и заетостта, за засилване на конвергенцията и за повишаване на потенциала за растеж и на капацитета за приспособяване на икономиката на еврозоната. Провеждането на структурни реформи чрез създаване на ефикасни пазари с бързо реагиращи механизми за определяне на цените ще подпомогне паричната политика, като улесни нейното отразяване в реалната икономика. Реформите, чрез които се премахват пречките пред инвестициите и които са в подкрепа на инвестициите, могат да окажат двойно положително въздействие, като благоприятстват стопанската активност в краткосрочен план и като изграждат капацитет за дългосрочен устойчив и приобщаващ растеж. Реформите, чрез които се подобрява производителността, са от особено значение за онези държави членки, които поради висок външен дълг имат голяма нужда от намаляване на задлъжнялостта, тъй като по-бързият растеж допринася за намаляване на дълга като дял от БВП. Повишаването на ценовата и неценовата конкурентоспособност ще допринесе допълнително за външното преструктуриране в тези държави. Държавите членки с голям излишък по текущата си сметка могат да спомогнат за възстановяването на равновесието в еврозоната чрез въвеждане на мерки, включително структурни реформи, с които се улеснява насочването на прекомерните спестявания към вътрешното търсене, по-специално чрез увеличаване на инвестициите. Настоящият контекст на ниски лихвени проценти също предлага допълнителни възможности в това отношение, по-специално в държавите членки със значителни фискални възможности.

               (3)

               По-доброто координиране при изпълнението на структурните реформи, включително тези, които са посочени в конкретните препоръки за всяка държава, и тези, необходими за завършването на Икономическия и паричен съюз (ИПС), би могло да доведе до положителни странични ефекти в държавите членки и да засили положителните краткосрочни последици от тях. Тематичните дискусии в рамките на Еврогрупата се оказаха много полезни за изграждане на общо разбиране за приоритетите за реформи в еврозоната, както и за споделяне на най-добри практики, насърчаване на изпълнението на реформите и структурно сближаване. Тези дискусии следва да продължат в рамките на Еврогрупата и да бъдат засилени, доколкото е възможно, включително чрез ефективно използване на общите принципи и референтните показатели, по които е постигнато съгласие. Тези дискусии следва да продължат, без да се засягат продължаващите обсъждания в съответните състави на Съвета и като се признава значението за целия Съюз и естеството на общите предизвикателства и опит, когато е приложимо. В отговор на препоръката на Съвета за създаване на национални съвети по производителността (1), приета на 20 септември 2016 г., националнитe съвети по производителността също могат да допринесат за повишаване на ангажираността и за изпълнение на необходимите реформи на национално равнище.

               (4)

               Засилената координация на националните фискални политики въз основа на общи правила е от основно значение за постигането на подходяща обща фискална позиция и за доброто функциониране на паричния съюз. Общите фискални правила имат за цел да осигурят устойчивостта на дълга на национално равнище и същевременно да предоставят възможност за макроикономическо стабилизиране. Следователно националните фискални позиции и общата фискална позиция на еврозоната трябва да съчетават целта за гарантиране на дългосрочната устойчивост на националните публични финанси с целта за краткосрочно макроикономическо стабилизиране както на национално равнище, така и на равнището на еврозоната. В настоящата обстановка на голяма несигурност относно стабилността на възстановяването и равнището на неизползвания капацитет в икономиката и в условията на особено експанзионистична парична политика е необходимо фискалната политика на равнището на еврозоната да допълва паричната политика както в действията за подпомагане на търсенето, по-специално в областта на инвестициите, така и в действията за излизане от ниската инфлация, при надлежно отчитане на все още съществуващите опасения във връзка с устойчивостта на дълга. Ефективността на фискалната политика, включително и разпространението на ефектите в различните държави, се засилва от прилаганите понастоящем ниски лихвени проценти. В Съобщението си до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Към положителна фискална позиция за еврозоната“ от 16 ноември 2016 г. Комисията посочва, че при сегашните обстоятелства за 2017 г. е желателна фискална експанзия в размер до 0,5 % от БВП на равнището на еврозоната като цяло.
               През юли 2016 г. въз основа на анализа на Комисията Еврогрупата излезе със заключение, че с неутралната като цяло фискална позиция през 2017 г. се постига подходящ баланс. През декември 2016 г. Еврогрупата подчерта колко е важно да се постигне подходящ баланс между нуждата да се гарантира устойчивост и нуждата да се подпомогнат инвестициите с оглед на укрепването на крехкото възстановяване, като по този начин се способства постигането на по-балансирано съчетание от политики. Същевременно държавният дълг остава висок и в редица държави членки все още е необходимо да се осигурява устойчивост на публичните финанси в средносрочен план. По тази причина е необходимо да се осигури подходящо диференциране на фискалните корекции според държавите членки, като се отчитат фискалните възможности и разпространението на ефектите в държавите от еврозоната. Държавите членки, които са преизпълнили фискалните си цели, могат да използват благоприятната си бюджетна ситуация, за да стимулират допълнително вътрешното търсене и потенциала за растеж в зависимост от специфичните обстоятелства в държавата, като съблюдават средносрочната цел, националните бюджетни прерогативи и националните изисквания.
               Така например гаранциите към Европейския фонд за стратегически инвестиции, създаден с Регламент (ЕС) 2015/1017 на Европейския парламент и на Съвета (2), са особено ефикасен начин държавите членки, които разполагат с фискални възможности, да окажат максимално въздействие върху реалната икономика и възстановяването на еврозоната. Държавите членки, които се нуждаят от допълнителни фискални корекции в рамките на предпазната част на Пакта за стабилност и растеж (ПСР), трябва да вземат необходимите мерки, така че да спазват изискванията на ПСР за 2017 г. Що се отнася до корективната част на ПСР, държавите членки трябва да гарантират своевременно и трайно коригиране на прекомерния си дефицит, което осигурява фискални резерви за непредвидени обстоятелства. Държавите членки следва да изпълняват фискалните си политики при пълно спазване на изискванията на ПСР, като използват оптимално гъвкавостта, заложена в съществуващите правила. Структурните реформи, и особено тези, които повишават производителността, ще спомогнат за растежа и ще подобрят устойчивостта на публичните финанси. Наред с това решителното подобрение на състава и управлението на националните бюджети, както по отношение на приходите, така и по отношение на разходите, чрез пренасочване на ресурсите към инвестиции в материални и нематериални активи ще увеличи въздействието на бюджетите върху търсенето в краткосрочен план и върху производителността в дългосрочен план. Необходими са ефективни национални фискални рамки, за да се засили доверието в политиките на държавите членки и да се спомогне за постигане на подходящ баланс между макроикономическото стабилизиране в краткосрочен план, устойчивостта на дълга и растежа в дългосрочен план.

               (5)

               Пазарът на труда продължава постепенно да се възстановява в еврозоната, като безработицата постоянно намалява. Въпреки това процентът на дългосрочната и младежката безработица остава висок, а равнището на бедността, социалното изключване и неравенство продължава да буди сериозна загриженост в няколко държави членки. Въпреки постигнатия напредък при реформите за подобряване на устойчивостта и капацитета за адаптиране на пазара на труда, в еврозоната все още съществуват значителни различия, които продължават да затрудняват доброто ѝ функциониране. Пазарът на труда, системите за социална закрила, данъчните системи и системите за социална сигурност трябва да бъдат добре замислени, справедливи и приобщаващи, за да могат да осигурят безпрепятствено и постоянно преразпределение на работната сила към по-продуктивни дейности с цел да се спомогне за интеграцията или реинтеграцията на хората, които са засегнати от преминаване на друго работно място или са изключени от пазара на труда, да се намали сегментирането и да се насърчи икономическото и социалното сближаване, включително чрез увеличаване на шансовете за качествена заетост. Те ще доведат и до по-ефективно автоматично стабилизиране и до по-стабилен, устойчив и приобщаващ растеж и заетост, които са важни за преодоляване на социалните предизвикателства в еврозоната.
               Необходимите реформи включват по-специално: i) промени в законодателството за защита на заетостта, които да доведат до надеждни договорни споразумения, чрез които се осигуряват гъвкавост и сигурност както за работещите, така и за работодателите, насърчава се преходът от една сфера на трудова дейност към друга, избягва се неравнопоставеността между различните трудови категории и се дава възможност за коригиране на разходите за труд, когато това е необходимо, като това е област, в която през последните години бяха положени особено големи усилия за провеждане на реформи; ii) повишаване на уменията чрез подобряване на работата и ефикасността на образователните системи и чрез широкообхватни стратегии за обучение през целия живот, като се обръща особено внимание на нуждите на пазара на труда; iii) ефективна и активна трудова политика за подпомагане на безработните, включително дълготрайно безработните, да се завърнат на пазара на труда и за повишаване на участието в пазара на труда; и iv) модерни, устойчиви и адекватни системи за социална закрила, които допринасят ефикасно и ефективно през целия жизнен цикъл както за социалното приобщаване, така и за интеграцията на пазара на труда. Нещо повече, изместването на данъчната тежест от трудовите доходи, особено за лицата с ниски доходи, както и гарантирането на справедливи данъчни системи, може да подобрят резултатите на пазара на труда. Държавите членки от еврозоната, които са провели такива реформи, са по-устойчиви и показват по-добри резултати в областта на заетостта и в социалната сфера. Замисълът на тези реформи следва да е съобразен с техните евентуални социални последици.

               (6)

               Постигнат е напредък в изграждането на банковия съюз, но той все още не е завършен. В съответствие с пътната карта от юни 2016 г., набелязана в заключенията на Съвета от 16 юни 2016 г., работата по завършване на изграждането на банковия съюз по отношение на намаляване и поделяне на рисковете, включително чрез европейска схема за застраховане на депозитите и влизането в действие на общия механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране до края на преходния период за фонда, определен в Регламент (ЕС) № 806/2014 на Европейския парламент и на Съвета (3). Макар че цялостната устойчивост на банковия сектор в еврозоната се е увеличила в периода след кризата, натискът върху банките се е повишил вследствие на редица фактори, като например високите равнища на необслужваните кредити, неефективни бизнес модели и свръхкапацитет в някои държави членки, като всички те водят до ниска рентабилност и, в някои случаи, до проблеми за жизнеспособността на банките. Този натиск влошава способността на банките да предоставят кредити на икономиката. Рисковете се разпростират и върху реалната икономика, като равнището на публичния и нефинансовия частен дълг в някои държави членки остава високо. Необходимо е системното намаляване на задлъжнялостта в частния сектор да продължи посредством определяне, обслужване и ако е необходимо, преструктуриране на дълга на жизнеспособни длъжници, изпитващи затруднение, както и чрез преструктуриране на несъбираемите задължения, така че капиталът да може се преразпределя по-бързо и ефикасно. В този контекст намаляването на все още високите равнища на необслужваните кредити и прилагането на общи принципи при определянето на уредбата за несъстоятелността на предприятията и домакинствата, включително чрез усъвършенстване на националните производства по несъстоятелност и правилата за извънсъдебно уреждане на спорове, представляват ключови елементи за успешно намаляване на задлъжнялостта, благоприятстващо растежа.

               (7)

               През 2016 г. бе постигнат известен напредък по инициативите, представени в Доклада на петимата председатели относно „Завършване на европейския икономически и паричен съюз“ от 22 юни 2015 г., подготвен от председателя на Европейската комисия в тясно сътрудничество с председателите на Европейския съвет, на Европейската централна банка, на Еврогрупата и на Европейския парламент, като например по-голямото значение на свързаните с еврозоната аспекти в европейския семестър, препоръката на Съвета за националните съвети по производителността и създаването на Европейски фискален съвет в рамките на Комисията. Продължава и работата за повишаване на прозрачността и намаляване на сложността на фискалните правила и през ноември 2015 г. Комисията представи предложение за европейска схема за застраховане на депозитите. Освен това в контекста на Доклада на петимата председатели има по-общи предизвикателства, по които трябва да се работи. На 1 март 2017 г. Комисията прие Бяла книга за бъдещето на Европа, в която е разгледан и въпросът за бъдещето на ИПС. За постигането на съгласие относно пътя, който трябва да се следва на практика, е необходимо всички държави членки от еврозоната и институциите на Съюза, както и държавите членки, които не са в еврозоната, да споделят чувство за отговорност и за обща цел, тъй като силен ИПС ще спомогне за по-енергично преодоляване на предизвикателствата, пред които е изправен Съюзът, и ще има положително въздействие и върху държавите членки извън еврозоната. Във връзка с това е важно обсъжданията за завършване на изграждането на ИПС да се водят открито и прозрачно спрямо държавите членки извън еврозоната, при пълно зачитане на вътрешния пазар на Съюза, както и съответните инициативи да бъдат отворени за участие на равни начала от държави членки извън еврозоната, когато това е подходящо.

               (8)

               С Комитета по заетостта и Комитета за социална закрила беше проведена консултация относно аспектите на настоящата препоръка, свързани със заетостта и социалните въпроси,

         ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната през периода 2017 — 2018 г. да предприемат в рамките на Еврогрупата, заедно и поотделно, следните действия:

               1.

               Да провеждат политики, които спомагат за устойчив и приобщаващ растеж в краткосрочен и дългосрочен план и подобряват капацитета за адаптиране, ребалансирането и конвергенцията. Да отдават приоритет на реформите, които повишават производителността, подобряват институционалната и стопанската среда, премахват пречките пред инвестициите и спомагат за създаването на работни места. Държавите членки, които имат дефицит по текущата сметка или висок външен дълг, следва да увеличат производителността, ограничавайки същевременно разходите за труд за единица продукция. Държавите членки с големи излишъци по текущата си сметка следва да прилагат приоритетно мерки, включително структурни реформи, и да стимулират инвестиции, които спомогнат за засилване на вътрешното търсене и на потенциала им за растеж.

               2.

               Да се стремят към постигането на подходящ баланс във фискалните политики между необходимостта от гарантиране на устойчивост и необходимостта от оказване на подкрепа за инвестициите за засилване на възстановяването, като по този начин допринасят за постигането на подходяща обща фискална позиция и на по-добре балансирано съчетание от политики. Държавите членки, които според оценката на Комисията са изложени на опасност да не изпълнят своите задължения по ПСР през 2017 г., следва на тази основа да предприемат своевременно допълнителни мерки, за да гарантират изпълнението на задълженията си. Обратното, държавите членки, които са постигнали по-високи резултати в сравнение със средносрочните си цели, се приканват да продължат да отдават приоритет на инвестициите, за да стимулират потенциалния растеж, като същевременно запазят дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Държавите членки, за които прогнозите са, че ще спазят в общи линии изискванията на ПСР за 2017 г., следва да гарантират изпълнението на задълженията си по ПСР в рамките националните си бюджетни процеси. Да изпълняват фискалните си политики при пълно спазване на ПСР, като използват оптимално гъвкавостта, заложена в съществуващите правила. Като цяло държавите членки следва да подобрят структурата на публичните финанси чрез създаване на повече възможности за материални и нематериални инвестиции и трябва да гарантират ефективното функциониране на националните фискални рамки.

               3.

               Да прилагат реформи, които насърчават конкурентоспособността, създаването на работни места, качеството на работните места, устойчивостта и икономическото и социално сближаване, въз основа на ефективен социален диалог. Тези реформи следва да обхващат съчетание от: i) надеждни трудови договори, осигуряващи гъвкавост и сигурност за работещите и работодателите; ii) качествени и ефикасни системи за образование и обучение и широкообхватни стратегии за обучение през целия живот, насочени към задоволяване на нуждите на пазара на труда; iii) ефективни и активни трудови политики в подкрепа на участието на пазара на труда; iv) модерни, устойчиви и адекватни системи за социална закрила, които допринасят ефективно и ефикасно през целия жизнен цикъл за социалното приобщаване и интеграцията на пазара на труда. Необходимо е изместване на данъчната тежест от трудовите доходи, особено за лицата с ниски доходи и в държавите членки, в които разходната конкурентоспособност изостава спрямо средното равнище за еврозоната, като в държавите, които не разполагат с фискални възможности за маневриране, това изместване на данъчната тежест трябва да бъде неутрално от бюджетна гледна точка.

               4.

               В съответствие с пътната карта от юни 2016 г. да продължат работата по завършване на изграждането на банковия съюз по отношение на намаляване и поделяне на рисковете, включително чрез европейска схема за застраховане на депозитите и влизането в действие на общия механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране до края на преходния период за фонда. Да разработят и приложат ефективна стратегия, обхващаща цялата територия на еврозоната, за да допълнят мерките за пруденциален надзор за преодоляване на рисковете за жизнеспособността на банковия сектор, включително що се отнася до високото равнище на необслужваните кредити, неефективните бизнес модели и свръхкапацитета. Държавите членки с голям размер на частния дълг — да насърчават системното намаляване на задлъжнялостта.

               5.

               Да постигнат напредък към завършване на изграждането на ИПС при пълно зачитане на вътрешния пазар на Съюза и при отвореност и прозрачност към държавите членки извън еврозоната. Да продължат да изпълняват текущите инициативи и да работят върху дългосрочните проблеми пред ИПС, като вземат надлежно предвид Бялата книга на Комисията относно бъдещето на Европа.

      Съставено в Брюксел на 21 март 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         E. SCICLUNA

      (1)  Препоръка на Съвета от 20 септември 2016 г. за създаване на национални съвети по производителността (2016/C 349/01) (ОВ C 349, 24.9.2016 г., стр. 1).

      (2)  Регламент (ЕС) 2015/1017 на Европейския парламент и на Съвета от 25 юни 2015 г. за Европейския фонд за стратегически инвестиции, Европейския консултантски център по инвестиционни въпроси и Европейския портал за инвестиционни проекти и за изменение на регламенти (ЕС) № 1291/2013 и (ЕС) № 1316/2013 — Европейски фонд за стратегически инвестиции (ОВ L 169, 1.7.2015 г., стр. 1).

      (3)  Регламент (ЕС) № 806/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 15 юли 2014 г. за установяването на еднообразни правила и еднообразна процедура за преструктурирането на кредитни институции и някои инвестиционни посредници в рамките на Единния механизъм за преструктуриране и Единния фонд за преструктуриране и за изменение на Регламент (ЕС) № 1093/2010 (ОВ L 225, 30.7.2014 г., стр. 1).


title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно прилагането на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 272/98

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно прилагането на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото
   (2015/C 272/26)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               За да се поддържа и засили развитието на еврозоната, са необходими непрекъснати усилия в областта на политиката в подкрепа на балансираното коригиране в частния и публичния сектор и за увеличаване на потенциала за растеж на икономиката в средносрочен до дългосрочен план. Въпреки че икономическото възстановяване в еврозоната е в ход, то е възпрепятствано от наследството от неотдавнашната икономическа и финансова криза, в това число продължаващото външно ребалансиране, високото равнище на публичния и частния дълг и свързания с това натиск за намаляване на задлъжнялостта, продължаващата липса на структурна гъвкавост в рамките на националните трудови и стокови пазари, високата безработица и ниската степен на доверие, както и трайно слабите инвестиции. Досегашното изпълнение на реформите, определени в специфичните за всяка държава членка препоръки, не е достатъчно амбициозно.

               (2)

               Еврозоната е повече от съвкупността от своите членове. Икономиките от еврозоната са тясно взаимосвързани, което подчертава необходимостта от по-силна координация на фискалните, финансовите и структурните политики. Насоката на политиката на равнището на еврозоната следва да насърчава растежа и създаването на работни места, като в същото време осигурява необходимото за поддържане и стимулиране на напредъка при ребалансирането. Държавите членки от еврозоната носят конкретна отговорност за ефективното прилагане на рамката за управление, която бе значително подобрена през последните години. Това изисква увеличен партньорски натиск в подкрепа на изпълнението на националните реформи и за фискална предпазливост. Необходимо е също така да се направи по-обстойна оценка на националните реформи от гледна точка на еврозоната, да се интернализират потенциалните ефекти на разпространение и да се стимулират политиките от особена важност за доброто функциониране на Икономическия и паричен съюз (ИПС).

               (3)

               Изпълнението на амбициозни структурни реформи, които да модернизират икономиките и да стимулират конкурентоспособността и потенциала за растеж, е все още недостатъчно в еврозоната. Степента на дисбалансите преди кризата, позицията в бизнес цикъла и наличното фискално пространство се различават значително за отделните държави членки. Въпреки подобренията в пазарите на труда и известения напредък при реформите за увеличаване на устойчивостта на тези пазари, безработицата остава висока, а дългосрочната безработица има опасност да се превърне в трайно явление, което допълнително влошава социалното положение в най-уязвимите страни. Външното ребалансиране е в ход, но напредъкът е асиметричен и високите излишъци по текущите сметки в няколко държави членки продължават да съществуват. Провеждането на амбициозни структурни реформи на пазарите на труда и на стоковите пазари би улеснило необходимите икономически корекции в рамките на еврозоната и би повишило растежа в страните, които ги прилагат. Реформите допринасят и за по-голямо социално приобщаване, като спомагат за увеличаване на заетостта и намаляване на цените за потребителите. Ако се извършват съвместно от държавите членки, структурните реформи водят до ползи за еврозоната като цяло чрез разпространение на положителните ефекти благодарение на търговските и финансовите канали. Това ще насърчи и избора на подходящи политики в останалата част от еврозоната. Тематичните обсъждания в Еврогрупата могат да подпомогнат този процес чрез оценяването и съпоставянето на реформите и тяхното въздействие върху еврозоната като цяло. Това може да бъде постигнато чрез най-добри практики, постигане на съгласие относно общите принципи за добро реформиране и чрез партньорски натиск. С оглед на процеса на корекции на национално равнище и оттам във функционирането на еврозоната, е особено важно редовно да се следи напредъкът на реформите в държавите членки, които изпитват прекомерен дисбаланс или дисбаланси, изискващи решителни действия.

               (4)

               Едно от ключовите предизвикателства, пред които е изправена еврозоната, е намаляването на държавния дълг чрез поддържане на фискална отговорност. Благодарение на усилията за консолидация през изминалите години фискалната ситуация в еврозоната се подобри, но координирането на фискалните политики все още не е оптимално. Редица членове на еврозоната трябва да продължат с фискалните корекции, за да намалят много високите нива на дълга. Други държави разполагат с повече свобода на действие и могат да я използват, за да насърчават вътрешното търсене, като поставят особен акцент върху инвестициите; това ще подпомогне вътрешния растеж и еврозоната като цяло. Гъвкавостта на правилата на Пакта за стабилност и растеж позволява на държавите членки да улеснят структурните реформи и инвестициите, като в същото време следват съвместно договорените правила. Фискалните стратегии все още не са достатъчно благоприятни за растежа. По отношение на приходите, въпреки по-голямата координация в рамките на Еврогрупата, все още е необходимо да се подобри ефикасността на данъчните системи и да се намали данъчната тежест върху труда. По отношение на разходите е необходимо да се наблегне повече на публичните инвестиции, подкрепени от солиден анализ на разходите и ползите, и на други публични разходи със силен положителен ефект върху растежа. При прегледите на разходите беше подчертана необходимостта от повишаване на ефективността на публичната администрация. Този процес ще бъде подкрепен от добре функциониращи национални фискални рамки.

               (5)

               Условията на финансовите пазари в еврозоната се подобряват, но отпускането на заеми на частния сектор продължава да бъде слабо, а финансовите пазари остават разпокъсани. Това ограничава инвестициите в еврозоната. В резултат на това има голям недостиг на инвестиции, въпреки че съществуват нужди от инвестиране както в материални, така и в нематериални активи. Инвестиционният план на ЕС предлага възможности за мобилизиране на инвестиции и насочването им към ползотворни цели. Въздействието на Инвестиционния план и на програмата на ЕЦБ за разширено закупуване на активи обаче ще е по-голямо, ако бъде придружено от мерки в по-широкия финансов сектор за възстановяване на кредитните потоци, задълбочаване на капиталовите пазари и стимулиране на дългосрочното финансиране на икономиката. В ход е завършването на банковия съюз, като за това ще допринесе прилагането на единната нормативна уредба и на последователен регулаторен подход. По-добре интегрираните и по-ефективни капиталови пазари ще мобилизират допълнително финансиране за инвестиции, ще спомогнат за намаляване на зависимостта на европейската икономика от банките и ще допринесат за по-голямо равновесие и по-голяма стабилност на нейните финансови структури.

               (6)

               Независимо от неотдавнашните постижения по отношение на укрепването на структурата на ИПС, настоящите предизвикателства изискват напредък по неговото доизграждане. За по-нататъшното развиване на ИПС е нужен постепенен подход, съчетаващ дисциплина и солидарност. Председателят на Комисията заедно с председателите на Европейския съвет, на Европейския парламент, на Европейската централна банка и на Еврогрупата ще подготвят следващите стъпки за по-добро икономическо управление в рамките на еврозоната,

         ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат следните действия в рамките на Еврогрупата за периода 2015—2016 г.:

               1.

               Да използват партньорски натиск за насърчаване на структурните реформи, които улесняват корекцията на големите вътрешни и външни дългове и стимулират инвестициите. Редовно да оценяват изпълнението на реформите в тези държави членки, които изискват специфичен мониторинг в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси. Да продължат редовното тематично оценяване на структурните реформи. До пролетта на 2016 г. да вземат решения относно последващите действия във връзка с дейността за координиране на намаляването на голямата данъчна тежест върху труда и реформирането на пазарите за услуги.

               2.

               Да координират фискалните политики, за да гарантират, че съвкупната фискална позиция на еврозоната е в съответствие с рисковете по отношение на устойчивостта и с цикличните условия. Това не засяга спазването на изискванията по Пакта за стабилност и растеж. До пролетта на 2016 г. да проведат тематични дискусии относно подобрения в качеството и устойчивостта на публичните финанси, с акцент върху отдаването на приоритет на инвестициите в материални и нематериални активи на национално равнище и на равнище ЕС, както и относно постигането на данъчни системи, които благоприятстват в по-голяма степен икономическия растеж. Да извършват мониторинг на ефективното функциониране на укрепените наскоро национални фискални рамки.

               3.

               Да осигурят навременното финализиране на последващите мерки по изчерпателната оценка, осъществена от Европейската централна банка, прилагането на Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3) (Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките), приключването на ратифицирането на междуправителственото споразумение относно Единния фонд за преструктуриране и привеждането на Фонда в действие от януари 2016 г. Да насърчават мерки за задълбочаване на пазарното финансиране, подобряване на достъпа на МСП до финансиране и разработване на алтернативни източници на финансиране. Да насърчават по-нататъшни реформи на националните рамки относно несъстоятелността.

               4.

               Да постигнат напредък в задълбочаването на Икономическия и паричен съюз и да допринесат за подобряване на рамката за икономически надзор в контекста на доклада относно следващите стъпки за по-добро икономическо управление в еврозоната, изготвен от председателя на Европейската комисия Жан-Клод Юнкер в тясно сътрудничество с председателя на Европейския съвет Доналд Туск, председателя на Европейския парламент Мартин Шулц, председателя на Европейската централна банка Марио Драги и председателя на Еврогрупата Йерун Дейселблум, и последващите действия във връзка с него.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. за създаване на рамка за възстановяване и преструктуриране на кредитни институции и инвестиционни посредници и за изменение на Директива 82/891/ЕИО на Съвета и директиви 2001/24/ЕО, 2002/47/ЕО, 2004/25/ЕО, 2005/56/ЕО, 2007/36/ЕО, 2011/35/ЕС, 2012/30/ЕС и 2013/36/ЕС и на регламенти (ЕС) № 1093/2010 и (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 190).


title: Препоръка за препоръка на Съвета с оглед прекратяването на положението на прекомерен бюджетен дефицит в Обединеното кралство

text:
   BG
BG    BG
 ---pagebreak---                 КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ
                                             Брюксел, 2.7.2008
                                             SEC(2008) 2189 окончателен
                                  Препоръка за
                          ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   с оглед прекратяването на положението на прекомерен бюджетен дефицит в
                             Обединеното кралство
                           (представена от Комисията)
BG                                                                        BG
 ---pagebreak---                                                  Препоръка за
                                       ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
       с оглед прекратяването на положението на прекомерен бюджетен дефицит в
                                           Обединеното кралство
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност и по-специално
   член 104, параграф 7 от него,
   като взе предвид препоръката на Комисията,
   като има предвид, че:
   (1)    Член 104 от Договора определя процедурата при прекомерен дефицит (ППД) с
          цел да гарантира, че държавите-членки избягват състоянието на прекомерен
          бюджетен дефицит или го коригират при наличието на такъв.
   (2)    По силата на точка 5 от Протокола относно някои разпоредби, свързани с
          Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, задължението
          съгласно член 104, параграф 1 от Договора да се избягва прекомерен
          консолидиран бюджетен дефицит не касае Обединеното кралство, преди то да
          премине към третия етап на икономическия и паричен съюз1. Докато е на втория
          етап на икономическия и паричен съюз, по силата на член 116, параграф 4 от
          Договора, Обединеното кралство следва да се стреми да избягва прекомерен
          дефицит.
   (3)    Пактът за стабилност и растеж се основава на целта за осигуряване на стабилни
          публични финанси като средство за засилване на предпоставките за ценова
          стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.
   (4)    На 8 юли 2008 г. Съветът реши, съгласно член 104, параграф 6 от Договора, че
          съществува прекомерен дефицит в Обединеното кралство.
   (5)    Съгласно член 104, параграф 7 от Договора и член 3 от Регламент (ЕО)
          № 1467/97 на Съвета за определяне и изясняване на прилагането на процедурата
          при прекомерен дефицит2 (която е част от Пакта за стабилност и растеж),
          Съветът следва да отправи препоръки до съответната държава-членка с цел
          прекратяването на положението на прекомерен дефицит в рамките на определен
          период. Препоръката следва да определи краен срок от най-много шест месеца
   1
           http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
   2
           OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) № 1056/2005 (ОВ L 174,
           7.7.2005 г., стр. 5).
BG                                                      2                                            BG
 ---pagebreak---        за предприемане на ефективно действие от страна на съответната държава-
       членка за коригиране на прекомерния дефицит, както и краен срок за
       коригирането на прекомерния дефицит, който следва да бъде ликвидиран в
       рамките на годината (финансова година в случая на Обединеното кралство),
       следваща годината на неговото установяване, освен ако са налице особени
       обстоятелства. При решението дали са налице особени обстоятелства следва да
       бъдат взети под внимание „значимите фактори“, определени в член 2, параграф 3
       от Регламент (EО) № 1467/97. В член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97
       се посочва също така, че в препоръка за коригиране на прекомерния дефицит,
       отправена към дадена държава-членка, Съветът следва да изиска постигането на
       минимално годишно подобрение в структурното салдо от поне 0,5 % от БВП.
   (6) В прогнозите си от пролетта на 2008 г., Комисията предвиди, че ако политиката
       остане непроменена консолидираният бюджетен дефицит ще нарасне от 2,9 % от
       БВП през 2007/2008 финансова година до 3,3 % през 2008/2009 г. и ще се
       задържи на 3,3 % през 2009/2010 г. Растежът на реалния БВП, след като
       достигна 3,0 % през 2007 г., се очаква да се забави до 1,7 % през 2008 г. и до
       1,6 % през 2009 г. На фона на цикличната позиция, която претърпя промяна от
       положителна (2007 г.) до отрицателна (2008 г.) разлика между фактическия и
       потенциалния БВП, дефицитът, коригиран с отчитане на промените в
       икономическата конюнктура, се очаква да нарасне от 3,0 % от БВП през
       2007/2008 г. до 3,1 % от БВП през 2008/2009 г. След това дефицитът, коригиран
       с отчитане на промените в икономическата конюнктура, се очаква да спадне до
       2,9 % от БВП през 2009/2010 г., отразявайки комбинирания ефект от мерките по
       усмотрение, включително по-високите данъци върху алкохола и моторните
       превозни средства, обявени в бюджета за 2008 г., както и лекия очакван спад на
       съотношението на разходите на държавното управление. Отчасти в резултат на
       очаквани съществени първични дефицити, брутният консолидиран държавен
       дълг се предвижда да нарасне от 43,2 % от БВП през 2007/2008 финансова
       година до 47½ % от БВП през 2009/2010 г.
   (7) В бюджета за 2008 г. на Обединеното кралство властите представиха бюджетни
       планове, предвиждащи консолидиран бюджетен дефицит от 3,2 % от БВП през
       2008/2009 г., който след това спада до 2,8 % през 2009/2010 г. Прогнозата за
       дефицита от последната година е по-ниска от съответната прогноза на службите
       на Комисията от пролетта на 2008 г. от 3,3 % от БВП, главно поради разликите в
       очаквания растеж на БВП през 2009/2010 г. След бюджета за 2008 г. и
       прогнозата на службите на Комисията от пролетта Обединеното кралство обяви
       допълнителни данъчни мерки на 13 май 2008 г., свързани с промените в
       облагаемите траншове на данъка върху доходите на физическите лица за
       2008/2009 финансова година. Очаква се промените да намалят постъпленията от
       данъка върху доходите на физическите лица през 2008/2009 г. и ще бъдат
       финансирани от допълнителни държавни заеми. При равни други условия това
       ще доведе до увеличение на предвиденото от службите на Комисията
       съотношение на дефицита през 2008/2009 г. с 0,2 процентни пункта3, до около
   3
       В декларацията на правителството на Обединеното кралство относно данъка върху доходите на
       физическите лица, публикувана на 13 май 2008 г., разходите, свързани с намалението на
       данъците, възлизат на 2,7 млрд. GBP през 2008/2009 г., което според изчисленията на Комисията
       съответства на 0,2 % от БВП.
BG                                               3                                                   BG
 ---pagebreak---            3,5 % от БВП, с подобен ефект върху структурния дефицит. Освен това
           декларацията на правителството на Обединеното кралство предвижда риск от
           надхвърляне на дефицита също през 2009/2010 г. по отношение на очакванията
           за дефицита в прогнозата от пролетта.
   (8)     В случая на Обединеното кралство, вземането под внимание на значимите
           фактори, определени в член 2, параграф 3 от Регламент (EО) № 1467/97 и
           разглеждани в доклада на Комисията по силата на член 104, параграф 3, не
           предполага наличието на особени обстоятелства, обуславящи промяна на
           обичайния краен срок за коригиране на дефицита. Докато растежът на БВП се
           очаква да се забави през 2008 г. и 2009 г. по отношение на потенциалния растеж,
           водейки по този начин до отрицателна разлика между фактическия и
           потенциалния БВП, растежът на БВП се очаква да остане положителен в
           рамките на периода, обхванат в прогнозата от пролетта, с годишни темпове на
           растеж над 1,5 % през 2008 г. и 2009 г. Трябва да се определи краен срок за
           коригирането на прекомерния дефицит в съответствие с горепосочения
           регламент, който предвижда, че корекцията следва да бъде извършена в
           годината, следваща годината на неговото установяване. В случая на
           Обединеното кралство, прекомерният дефицит бе установен през 2008 г. въз
           основа на планиран дефицит над референтната стойност от 3 % от БВП през
           2008/2009 г. На тази база, общият дефицит следва да бъде сведен под
           референтната стойност от 3 % от БВП най-късно до 2009/2010 финансова
           година. За да бъде корекцията устойчива, въз основа на прогнозата на службите
           на Комисията от пролетта, компетентните органи на Обединеното кралство ще
           трябва да постигнат структурно подобрение от минимум 0,5 % от БВП през
           2009/2010 г.
   (9)     Като цяло, по мнение на Съвета, мерките за бюджетната консолидация следва да
           гарантират продължително подобрение на консолидираното бюджетно салдо,
           бидейки насочени към подобрение на качеството на публичните финанси и
           укрепване на потенциала за икономически растеж. Бюджетната корекция в
           Обединеното кралство следва да съблюдава тези цели.
   ПРЕПОРЪЧВА СЛЕДНОТО:
   – Компетентните органи на Обединеното кралство следва да прекратят положението
       на прекомерен дефицит в най-кратък срок и най-късно до 2009/2010 финансова
       година, в съответствие с член 3, параграф 4 от Регламент (EО) № 1467/97 на Съвета,
       като сведат консолидирания бюджетен дефицит под 3 % от БВП по надежден и
       устойчив начин.
   – За тази цел, въз основа на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на
       2008 г., компетентните органи следва да осигурят структурно подобрение от
       минимум 0,5 % от БВП през 2009/2010 г.
   Съветът поставя краен срок 8 януари 2009 г. за предприемане на ефективни действия от
   страна на властите на Обединеното кралство за постигането на тази цел.
   Съветът също така приканва властите на Обединеното кралство да продължат
   бюджетната консолидация и след коригирането на прекомерния дефицит с оглед
   постигането на средносрочната бюджетна цел, която (i) осигурява задоволителен
BG                                              4                                          BG
 ---pagebreak---    предпазен марж по отношение на ограничението за дефицита от 3 % от БВП; (ii)
   поддържа разумни съотношения на дълга, отчитайки въздействието на застаряващото
   население върху икономиката и бюджета; както и (iii) вземайки под внимание (i) и (ii),
   предоставя възможност за бюджетни маневри, в частност с оглед необходимостта от
   публични инвестиции.
   Адресат на настоящото решение е Обединеното кралство Великобритания и Северна
   Ирландия.
   Съставено в Брюксел на […] година,
                                        За Съвета
                                        Председател
BG                                        5                                               BG