               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 20.5.2020
            COM(2020) 525 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Словакия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2020 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Словакия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2020 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 17 декември 2019 г. Комисията също прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Словакия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната.

               (2)Докладът за Словакия за 2020 г.
                  2
                беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бе оценен напредъкът на Словакия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г.
                  3
               , последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Словакия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално разпространението на COVID-19 за световна пандемия. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има значителни последици в Европейския съюз. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение
                  4
               , в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

               (4)Няколко държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

               (5)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж
                  5
               . Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В своето съобщение Комисията излага пред Съвета становището си, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на разпространението на COVID-19 настоящите условия позволяват активирането на клаузата. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективната част на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

               (6)Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като наред с другото се интегрират зеленият преход и цифровата трансформация и се извадят всички поуки от кризата.

               (7)Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага единният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на единния пазар, трябва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове готовност за действие при кризи в здравния сектор, като тази готовност включва по-специално подобрени стратегии за покупка, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи. Тези елементи са изключително важни за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

               (8)Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби
                  6
               , предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната година 2020—2021 държавите членки могат също така да се възползват от съфинансиране от бюджета на Съюза в размер на 100 %. Словакия се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на лицата и секторите, които са най-силно засегнати от предизвикателствата.

               (9)Може да се очаква социално-икономическите последици от пандемията да бъдат неравномерно разпределени между регионите поради различните модели на специализация и пропуските в инфраструктурата. Това води до значителен риск от увеличаване на регионалните различия в Словакия, по-специално между столицата и Западна Словакия, от една страна, и Източна и Югоизточна Словакия, от друга страна. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на сближаване между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

               (10)На 18 май 2020 г. Словакия представи своята национална програма за реформи за 2020 г. и своята програма за стабилност за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (11)Спрямо Словакия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж.

               (12)На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Словакия да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  7
                не надвишава 4,1 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,5 % от БВП. Цялостната оценка на Комисията от пролетта на 2019 г. потвърждава значително отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната структурна цел през 2019 г. и през 2018 и 2019 г. взети заедно. С оглед на активирането на общата клауза за дерогация обаче не е оправдано предприемането на по-нататъшни стъпки в рамките на процедурата при значително отклонение за Словакия.

               (13)В своята програма за стабилност за 2020 г. правителството планира влошаване на номиналното салдо от дефицит в размер на 1,3 % от БВП през 2019 г. до дефицит от 8,4 % от БВП през 2020 г. Предвижда се дефицитът да намалее до 4,9 % от БВП през 2021 г., до 3,7 % от БВП през 2022 г. и да достигне 2,9 % от БВП до 2023 г. След спада до 48 % от БВП през 2019 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне до 61,2 % през 2020 г. съгласно програмата за стабилност за 2020 г. Макроикономическата и фискалната перспектива са засегнати заради високата степен на несигурност, свързана с пандемията от COVID-19.

               (14)В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Словакия прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен хора и сектори. Според програмата за стабилност за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 2,6 % от БВП. Мерките включват компенсиране на възнагражденията, за служителите, обезщетения за самостоятелно заетите лица, схеми за обезщетения за болест и полагане на грижи, както и закупуване на медицински стоки, свързани с пандемията от COVID-19. Освен това Словакия обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за подкрепа за ликвидност за предприятията, която програмата за стабилност за 2020 г. оценява на 3 % от БВП. Тези мерки включват отсрочване за данъците върху дохода и за социалноосигурителни вноски, когато приходите са намалели с повече от 40 % (1,4 % от БВП) и гаранции по заеми (1,6 % от БВП). Като цяло мерките, предприети от Словакия, са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията за координирани икономически мерки в отговор на пандемията от COVID-19. Пълното прилагане на тези мерки, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигането на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволяват това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

               (15)Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики салдото на консолидирания държавен бюджет на Словакия се очаква да бъде -8,5 % от БВП през 2020 г. и -4,2 % през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под 60 % от БВП през 2020 и 2021 г.

               (16)На 20 май 2020 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора поради планираното от Словакия нарушение на прага от 3 % от БВП за дефицит през 2020 г. Като цяло анализът показва, че критерият за дефицит, както е определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, не е изпълнен.

               (17)След избухването на епидемията от COVID-19 Словакия предприе бързи и безпрецедентни мерки за спиране и предотвратяване на по-нататъшното разпространение на вируса. След регистрирането на първия случай на 6 март 2020 г., тя обяви извънредно положение, считано от 12 март 2020 г., и въведе строги изисквания за социално дистанциране, карантина и санитарни правила, както и ограничения за пътуване. Магазините бяха затворени, а производството във важни икономически сектори беше спряно в продължение на няколко седмици, докато правителството започне постепенно разхлабване на ограниченията от края на април 2020 г. Вследствие на това се очаква икономиката на Словакия да навлезе в дълбока рецесия през 2020 г., тъй като са засегнати частното потребление, инвестициите и търговията. Очаква се тя да намалее рязко с 6,7 % през 2020 г., а безработицата се очаква да достигне 8,8 % през 2020 г. спрямо 5,8 % през 2019 г. Словакия отговори като прие няколко набора от мерки за смекчаване на неблагоприятните последици от кризата, включително чрез преразпределяне на неизползвани средства по линия на политиката на сближаване в размер на 1,2 милиарда евро. Мерките включват схеми за въвеждане на непълно работно време с компенсиране на възнагражденията, подпомагане на доходите на служителите чрез обезщетения за болест и полагане на грижи, както и предоставяне на обезщетения за самостоятелно заетите лица с цел компенсиране на загубата на доходи. Допълнителни мерки за подкрепа за ликвидност за предприятията и самостоятелно заетите лица включват банкови заеми, отсрочване на данъци и разсрочване на социалноосигурителните вноски, както и предоставяне на банкови гаранции и изгодни схеми за лихви. Схемата за отпускане на заеми за малки и средни предприятия (МСП) с първоначално разпределени средства в размер на 38 милиони евро ще бъде увеличена с 330 милиона евро от неизползвани средства по линия на фондове на Съюза и национална схема в размер на 500 милиона евро. Други мерки включват прекъсване на данъчните ревизии и задължения за авансови плащания на данъците, отлагане на плащането на наема за предприятия и физически лица.

               (18)Пандемията от COVID-19 изостри необходимостта Словакия да продължи да работи за преодоляване на структурните предизвикателства в здравната си система. Необходими са допълнителни инвестиции за подобряване на нейната устойчивост, за намаляване на недостига на работна сила в здравния сектор и за осигуряване на подходящи доставки на медицински продукти и инфраструктура от критично значение. Успоредно с усилията за осигуряване на адекватно предлагане на здравни работници в бъдеще, ефективните политики биха могли да намалят географските различия по отношение на наличието на лекари и да осигурят достъп до грижи за цялото население. Модернизирането на болничната мрежа и преодоляването на структурното недостатъчно финансиране на обществените болници са от ключово значение за повишаване на качеството и на разходната ефективност на здравните услуги. Предоставянето на първична медицинска помощ трябва да бъде засилено с цел намаляване на натиска върху болниците и подобряване на управлението на хроничните заболявания, както и засилването координацията между различните нива и видове грижи. Особено безпокойство буди недостатъчният достъп до качествени и достъпни дългосрочни грижи поради общото недостатъчно финансиране на обществените и домашните услуги за полагане на грижи, фрагментираното управление и липсата на системна координация на социалните и здравните услуги.

               (19)Породената от COVID-19 криза изостри вече съществуващите трудности в социалната сфера в Словакия. Тя създаде спешна необходимост от осигуряване на подходящи заместващи доходи за работниците, в тясно сътрудничество със социалните партньори. За да се намали въздействието на кризата върху заетостта, бяха задействани схеми за работа при непълно работно време с участието на фондовете на Съюза. Според прогнозата на Комисията безработицата се очаква да нарасне до 8,8 % през 2020 г. и да се възстанови до 7,1 % през 2021 г. Въпреки известно облекчение през 2018 г. системата за обезщетения за безработица в Словакия се характеризира със строги изисквания за допустимост, относително кратка продължителност на обезщетенията (общо правило от шест месеца, като този срок бе удължен малко по време на кризата) и ниски коефициенти на заместване на дохода за бенефициерите. Някои групи са особено уязвими по отношение на кризата и е вероятно да имат ограничен достъп до услуги за социална закрила и грижи, включително маргинализирани ромски общности, които често също нямат достъп до основни услуги, възрастни хора и хора с ниска квалификация.

               (20)Кризата увеличи необходимостта от развитие на цифровите умения на населението, включително на тези на учителите, както и необходимостта от разширяване на широколентовата свързаност, тъй като много ученици все още са без връзка с интернет или не разполагат и с други необходими условия за учене у дома, по-специално в маргинализираните ромски общности. Продължават да съществуват предизвикателства, свързани с равния достъп до качествено и приобщаващо образование, тъй като основните умения и общите резултати на учениците са силно засегнати от социално-икономическия им произход. Налице са ясно изразени разлики между училищата и регионите, които са отразени и в високия процент на преждевременно напусналите системата на образованието и обучението, по-специално в Източна Словакия. Привлекателността на учителската професия и качеството на първоначалната подготовка на учителите остават ниски. Освен това процентът на децата, записани в заведения за образование и грижи в ранна детска възраст, особено при децата под три години, е най-ниският в ЕС, което има допълнително отрицателно въздействие върху резултатите от образованието.

               (21)Породената от COVID-19 криза превърна бързото разгръщане на подкрепата за ликвидност за предприятията в неотложен приоритет за Словакия чрез добре насочени заеми и гаранции, с акцент върху МСП, като се използва новата гъвкавост, предоставена от временната рамка за държавна помощ за подпомагане на икономиката и преразпределяне на средства по линия на фондовете на политиката на сближаване. Подходящите гаранции за риска, съчетани с ниските лихвени проценти и дългите срокове до падежа, могат да спомогнат за гарантиране на бързото предоставяне на заеми от посредници и за възприемането им от страна на предприятията. В процеса на изготвяне и на прилагане на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор. Разрешаването на разсрочването на плащанията на данъци и на социалноосигурителни вноски може допълнително да спомогне за облекчаване на краткосрочните ликвидни затруднения, пред които са изправени МСП и самостоятелно заетите лица. В средносрочен план борбата с укриването на данъци и подобряването на спазването на данъчното законодателство остават приоритети за Словакия като средство за гарантиране на устойчивостта на публичните финанси и за насърчаване на еднакви условия на конкуренция, улесняващи икономическото възстановяване. За да се гарантират надеждни баланси на паричните потоци за МСП, е важно публичните органи и предприятията да бъдат инструктирани на всички равнища да ускорят плащането на фактурите на своите доставчици.

               (22)Насърчаването на благоприятна бизнес среда и подобряването на качеството на публичните услуги са от решаващо значение за възстановяването и за създаването на по-благоприятен инвестиционен климат. За да се гарантира ефективността на мерките за възстановяване, е важно да се намали ненужната административна тежест и да се опростят процедурите, включително чрез ефективно използване на „обслужване на едно гише“ за предприятията. Цялостната ефективност на публичните институции и на администрацията на Словакия продължава да бъде ниска. Тя може да бъде подобрена чрез по-нататъшна цифровизация, по-добра координация и планиране на цифровата инфраструктура и разработване на софтуер. По-нататъшните усилия за реформа биха могли да подобрят координацията на разработването на политики, изготвянето на нормативни актове и да осигурят висока ефективност на държавната служба и на управлението на човешките ресурси. За да се засили устойчивостта на икономиката, Словакия би спечелила от увеличаване на иновационния капацитет на предприятията, особено на МСП, чрез преодоляване на фрагментираното управление на екосистемата за научни изследвания и иновации. По-доброто сътрудничество между предприятията, научните изследвания, академичните среди и публичния сектор може да подпомогне обмена на знания и умения и да помогне на предприятията да въвеждат иновации и да развиват нови работни и производствени възможности.

               (23)За да се насърчи икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да се насърчават частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. Предоставянето на възможност на по-слабо развитите региони да наваксат и да станат по-основани на знанието, конкурентоспособни и продуктивни, са необходими повече стратегически инвестиции в Словакия, особено с цел развитието на инфраструктура, включително цифрови и други ключови услуги, и подобряването на транспортните мрежи. Пандемията от COVID-19 изостри съществуващите пропуски в цифровата инфраструктура. Разширяването на покритието и скоростта на широколентовия достъп ще позволи по-равнопоставен и по-добър достъп до интернет. Образователната система на Словакия и пазарът на труда биха могли да бъдат подобрени, като се положат усилия за осигуряване на по-добър набор от умения на населението в контекста на променящата се икономика и общество, включително чрез учене през целия живот, засилено сътрудничество между бизнеса и образованието на всички равнища и по-добро свързване на програмите за обучение и преквалификация с настоящите и бъдещите нужди на пазара на труда.

               (24)През следващите години възстановяването на икономическия растеж ще изисква политически усилия и целеви инвестиции, за да може Словакия да се възползва от възможностите за създаване на по-устойчива икономика с и по-висока добавена стойност. Тези усилия следва да отчитат регионалните различия. Установените в плана на Словакия в областта на енергетиката и климата приоритетни сектори, които изкисват допълнителни усилия, включват намаляване на енергийната интензивност на промишлеността, подкрепа за решения за енергийна ефективност, по-специално за домакинствата, и инвестиции в енергия от възобновяеми източници. Една по-благоприятна регулаторна среда би могла да спомогне за увеличаването на дела на възобновяемите енергийни източници в енергийните доставки. Словакия ще се възползва от ускоряването на изпълнението на плана за действие за преобразуването на Horná Nitra, като преориентира средствата към решения за целия регион и ще се възползва от възможността за напредък по отношение на постепенното прекратяване на използването на въглища. Намаляването на замърсяването на въздуха, причинено от изгарянето на твърди горива и увеличаващите се емисии от транспорта, подобряването на системата за управление на отпадъците с новаторски решения за събиране и пречистване, завършването на мрежите за питейна вода и канализация за решаване на санитарните проблеми, подпомагането на проекти за интелигентни мрежи и преминаването към неутрална по отношение на климата и кръгова икономика могат да помогнат за това Словакия да поеме по пътя на устойчивия икономически растеж. Програмирането на Фонда за справедлив преход за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Словакия да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната
                  8
               . Това би позволило на Словакия да използва този фонд по най-добрия начин.

               (25)Новите тенденции в международната организирана престъпност, включително злоупотребата с правни субекти за целите на изпирането на пари, оказват натиск върху Словакия да подобри рамката си за борба с изпирането на пари с цел предотвратяване и борба с икономическата престъпност. Разбирането на излагането на риск продължава да бъде ниско, въпреки амбициозните планове на правителството за засилване на предотвратяването, разследването и наказателното преследване на изпирането на пари. Ограничените човешки ресурси и обучение възпрепятстват ефективния надзор на специалистите, участващи в учредяването на предприятия. Стъпките, предприети в рамките на плана за действие на правителството, все още не са предоставили инструментите за ефективно идентифициране и наказателно преследване на престъпленията, свързани с изпирането на пари, както и за конфискация на активи.

               (26)Докато настоящите препоръки са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията и улесняването на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., приети от Съвета на 9 юли 2019 г., обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Тези препоръки продължават да бъдат актуални и тяхното изпълнение ще продължи да бъде наблюдавано през целия годишен цикъл на европейския семестър през следващата година. Това се отнася и до препоръките относно икономическите политики, свързани с инвестициите. Въпросните препоръки следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за преустановяване на мерките във връзка с настоящата криза.

               (27)Словакия следва да продължи да работи върху своя ангажимент за преодоляване на конкретни опасения относно общата цялост на правосъдната си система, тъй като е вероятно те да подкопаят доверието в нейното ефективно функциониране. В Словакия напредъкът в изпълнението на реформите за борба с корупцията продължават да бъдат ограничени. Все още не са проведени редица превантивни реформи, включително правила за лобиране, дарения, несъвместимост и контакти с трети страни в процеса на вземане на решения, както и осигуряване на защита на лицата, сигнализиращи за нередности. Въпреки че статистическите данни за престъпността варират, броят на случаите на корупция по високите етажи на властта, обект на разследване, продължава да е малък, като усилията за санкциониране на юридическите лица имат известно въздействие.

               (28)Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. Държавите членки направиха преглед на напредъка по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) в своите национални програми за реформи за 2020 г. Гарантирайки цялостното изпълнение на препоръките по-долу, Словакия ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

               (29)Тясната координация между икономиките в икономическия и паричен съюз е от ключово значение за бързото възстановяване от икономическите последици от разпространението на COVID-19. Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и като вземе предвид политическите насоки на Еврогрупата, Словакия следва да гарантира, че политиките ѝ продължават да са в съответствие с препоръките за еврозоната и да са координирани с тези на другите държави членки от еврозоната.

               (30)В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словакия и го публикува в доклада за страната от 2020 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност за 2020 г., националната програма за реформи за 2020 г. и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Словакия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (31)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2020 г., като становището му
                  9
                е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Словакия да предприеме следните действия през 2020 г. и 2021 г.:

               1.В съответствие с общата клауза за дерогация да предприеме всички необходими мерки за ефективно справяне с пандемията, да поддържа икономиката и да подпомага последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да проведе фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и да гарантира устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да укрепи устойчивостта на здравната система в областта на работната сила в здравеопазването, на критичните медицински продукти и инфраструктура. Да подобри предоставянето на първична помощ и координацията между различните видове грижи.

               2.Да осигури подходящо заместване на доходите и да гарантира достъп до социална закрила и основни услуги за всички. Да укрепи цифровите умения. Да гарантира равен достъп до качествено образование.

               3.Да прилага ефективни мерки за гарантиране на ликвидността на малките и средните предприятия и на самостоятелно заетите лица. Да запълни пропуските в цифровата инфраструктура. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да насърчава частните инвестиции с цел стимулиране на икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху чисто и ефективно производство и използване на енергия и ресурси, устойчив обществен транспорт и управление на отпадъците.

               4.Да гарантира ефективен надзор и прилагане на уредбата за борба с изпирането на пари. Да осигури благоприятна бизнес среда и качествени обществени услуги чрез засилена координация и разработване на политики. Да се справи с опасенията, свързани с почтеността в съдебната система.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (3)

                        OB C 301, 5.9.2019 г., стр. 117.

                     (4)

                        СОМ(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Регламент (ЕС) № 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на Регламент (ЕС) № 1301/2013, Регламент (ЕС) № 1303/2013 и Регламент (ЕС) № 508/2014 по отношение на специфичните мерки за мобилизиране на инвестиции в здравните системи на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на разпространението на COVID-19, (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (OВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5) и Регламент (ЕС) № 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на Регламент (ЕС) № 1301/2013 и Регламент (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специфичните мерки за предоставяне на извънредна гъвкавост при използването на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на разпространението на COVID-19 (OВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

                     (7)

                        Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите са нетирани.

                     (8)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (9)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 20.5.2020
            COM(2020) 527 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Швеция за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2020 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Швеция за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2020 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 17 декември 2019 г. Комисията прие също доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Швеция за 2020 г.
                  3
                беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бе оценен напредъкът на Швеция в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г.
                  4
               , последващите действия във връзка с препоръките, отправени през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В доклада беше включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 26 февруари 2020 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси. По-специално високото равнище на надценка на жилищата в съчетание с продължаващото нарастване на задлъжнялостта на домакинствата създават рискове от неуправляема корекция. Това би могло да има отрицателно въздействие върху икономиката и евентуално също върху банковия сектор. Всяко отрицателно въздействие върху банковия сектор би могло също така да се разпростре в съседните държави, като се имат предвид системните финансови взаимовръзки. През последните години бяха предприети някои мерки за справяне с тези дисбаланси. Досега обаче тези мерки имат ограничено въздействие. Все още има съществени пропуски в политиките, по-специално във връзка с данъчните стимули за дългово финансиране на собствеността на жилище,  с функционирането на предлагането на жилища, както и особено с пазара на отдаване под наем.

               (3)На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на дружествата. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има значителни последици в Европейския съюз. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение
                  5
               , в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

               (4)Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

               (5)На 20 март 2020 г. Комисията прие Съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  6
               . Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В своето съобщение Комисията излага пред Съвета становището си, че предвид очаквания драстичен икономически спад вследствие на разпространението на COVID-19 настоящите условия позволяват активирането на клаузата. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективната част на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

               (6)Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, интегрирайки наред с другото зеления преход и цифровата трансформация и вадейки всички поуки от кризата.

               (7)Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага единният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на единния пазар, трябва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравната система, като тази готовност включва по-специално подобрени стратегии за покупка, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи. Тези елементи са изключително важни за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

               (8)Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби
                  7
               , предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната година 2020—2021 държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Швеция се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на хората и секторите, които са в най-затруднено положение.

               (9)Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията да бъде неравномерно в различните региони поради различните модели на специализация — по-специално в регионите, които разчитат значително на туризма и в по-общ план на стопански дейности, при които е необходим пряк контакт с потребителите. Това води до съществен риск регионалните различия в Швеция да се засилят, като се задълбочи вече наблюдаваната тенденция за увеличаване на различията между столицата и останалата част на страната, както и между градските и селските райони. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на сближаване между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

               (10)На 27 април 2020 г. Швеция представи своята национална програма за реформи за 2020 г., а на 28 април 2020 г. — своята програма за конвергенция за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (11)Спрямо Швеция понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж.

               (12)В своята програма за конвергенция за 2020 г. правителството планира влошаване в номиналното салдо от излишък в размер на 0,4 % от БВП през 2019 г. на дефицит от 3,8 % от БВП през 2020 г. Очаква се дефицитът да намалее до 1,4 % от БВП през 2021 г. и да достигне излишък от 1,5 % през 2023 г. След намаление, достигнало 35 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 40 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с високата степен на несигурност, породена от пандемията от COVID-19.

               (13)В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Швеция прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен хора и сектори. Съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 2,4 % от БВП. Мерките включват: укрепване на здравното обслужване (0,1 % от БВП), спешна помощ за сектори в затруднено положение (1,6 % от БВП) и мерки в областта на пазара на труда и социалната политика (0,2 % от БВП). Освен това Швеция обяви мерки, които, без да имат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за подпомагане на ликвидността на предприятията. Съгласно програмата за конвергенция тези мерки включват по-специално отсрочване на данъци в размер до 6,9 % от БВП, както и различни видове гаранции по заеми и разширени кредитни механизми, възлизащи на приблизително 4,7 % от БВП. Като цяло предприетите от Швеция мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията относно координирани икономически мерки в отговор на пандемията от COVID-19. Цялостното прилагане на тези мерки, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигането на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволяват това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

               (14)Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непромененa политика се предвижда салдото на консолидирания държавен бюджет на Швеция да бъде -5,6 % от БВП през 2020 г. и -2,2 % през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под 60 % от БВП през 2020 г. и 2021 г.

               (15)На 20 май 2020 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, вследствие на планираното от Швеция   нарушение на прага на дефицита в размер на 3 % от БВП през 2020 г. Като цяло анализът сочи, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, не е изпълнен.

               (16)Икономиката на Швеция се забави по безпрецедентен начин след избухването на пандемията от COVID-19. Според прогнозата на Комисията безработицата се очаква да нарасне до 9,7 % през 2020 г. и да се възстанови на 9,3 % през 2021 г. Очаква се силно понижение на частното потребление, по-специално в най-силно изложените категории на потребление, като транспорт, ресторанти и настаняване. Предвижда се при бруто образуването на основен капитал да настъпи още по-рязък спад, отколкото при потреблението, дължащ се до голяма степен на несигурността по отношение на темпа на възстановяването. Шведските органи започнаха да предприемат мерки на ранен етап и с разпространението на пандемията увеличиха постъпателно интензивността на мерките на политиката. Мерките бяха ориентирани към здравеопазването и реагирането на икономическите последици. Мерките, свързани със здравеопазването, включват икономическа подкрепа от страна на правителството за всички допълнителни разходи поради пандемията от COVID-19 на регионите и местните органи, отговарящи за системата на здравеопазването. В икономически аспект правителството предприе широк набор от мерки за облекчаване на разходите на корпоративния сектор (краткосрочни съкращения, разходи за отпуск по болест, отмяна  на дела на работодателя от социалноосигурителните вноски, кредитни гаранции и намаления на наемите), както и за осигуряване на корпоративна ликвидност (отлагане на плащания на данъци, включително плащания на ДДС). Освен това националната банка реши да отпуска заеми на дружества чрез банки и да закупува държавни и общински облигации, както и обезпечени ипотечни облигации и облигации и търговски ценни книжа, емитирани от шведски нефинансови предприятия. При разработването и прилагането на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор. Националната банка сключи също споразумения за валутни суапове с други централни банки, включително Федералния резерв на САЩ, за да се гарантира на финансовия сектор наличието на основните валути. Социалната политика и политиката в областта на пазара на труда бяха разширени чрез увеличаване на обезщетенията за безработица и обезщетенията за болест, понижаване на изискванията за достъп до схемата за безработица и чрез активни политики в областта на пазара на труда и образованието (зелени работни места, удължаване на схемата „Ново начало чрез работа“, летни курсове, повече студенти във висшето образование).

               (17)Краткосрочният политически отговор на Швеция на избухналата пандемия от COVID-19 разчита на осигуряването на съответните ресурси и свободен капацитет, както и на адаптирането на ролите и отговорностите на здравните работници. В средносрочен план това следва да доведе и до навременно и балансирано в географско отношение здравеопазване, съответно разпределение на здравните работници между различните здравни структури (например в извънболничната и болничната помощ), както и да спомогне за избягването на структурен недостиг на медицински персонал. Използването на силния сектор за научни изследвания и иновации на Швеция за ръководени от науката действия може да допринесе за напредък при разработването на ваксини, леченията и диагностиката, както и превръщането на резултатите от научните изследвания в политики в областта на общественото здраве.

               (18)Подкрепата за наличието на умения, и по-специално цифрови умения, може да поддържа по-високия растеж на производителността чрез научни изследвания и иновации във високотехнологичните сектори и да спомогне за постигането на амбициозните цели на Швеция, съдържащи се в нейния национален план в областта на климата и енергетиката. Необходими са също така инвестиции за намаляване на разликите в образователните резултати между учащите се с мигрантски и местен произход. Високото качество на работната ръка е основен фактор, допринасящ за растежа на производителността на труда, но този принос бе почти изчерпан преди кризата с COVID-19. Също така ще бъде необходимо да се разгледа въпросът с интегрирането на пазара на труда на групи, чийто потенциал не е бил напълно използван преди кризата, като например мигрантите от държави извън ЕС и хората с увреждания. Недостигът на умения е особено ясно изразен в образованието, здравеопазването, социалната дейност, информационните и комуникационните технологии, промишлеността и строителството.

               (19)За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за  изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. В секторите на цифровите технологии и микроелектрониката повече от 50 % от работодателите съобщават за недостиг на умения, засягащ растежа. Поддържането на високия дял на публичните разходи в областта на научните изследвания е необходимо условие за подобряване на производителността. Също така за възстановяването на растежа на производителността на труда са необходими увеличаване на капитала и по-големи инвестиции във високотехнологичните и иновативните сектори. Разпространението на нови цифрови технологии сред малките и средните предприятия ще спомогне за повишаване на производителността. Кризата показа колко важна е цифровата инфраструктура, както и че е необходимо наличието на бърза и стабилна свързаност във всички места, където хората живеят или работят. Разширяването на мобилния широколентов достъп в радиочестотната лента 700 MHz ще играе важна роля, както и възможността за финансова подкрепа за развитието на фиксиран широколентов достъп. Бъдещият търг на 5G ще осигури допълнителен тласък на цифровизацията на шведската икономика. Целта за постигане на неутрално по отношение на климата общество през 2045 г. ще изисква инвестиции в научни изследвания и иновации, които позволяват разработването и реализирането на нови, конкурентоспособни решения за декарбонизация и координирани социални и политически действия. Транспортът е основната област за намаляване на емисиите на парникови газове в Швеция. В политическия дневен ред стои цялостна и сравнително бърза трансформация на автомобилния парк към превозните средства с ниски емисии. Планираните инвестиции в железопътната инфраструктура са от значение за улесняване на разделянето на видовете транспорт и за постигане на амбициозната цел на Швеция в областта на климата. Електрификацията на транспорта и промишлеността ще изисква значителни инвестиции в производството и разпределението на електроенергия. Програмирането на Фонда за справедлив преход за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Швеция да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната
                  8
               . Това ще позволи на Швеция да използва този фонд по най-добрия начин.

               (20)Упоритите твърдения и съмнения за изпиране на пари засегнаха репутацията на шведските банки, като предотвратяването на изпирането на пари продължава да бъде приоритет за Швеция. Ефективният надзор изисква повече ресурси и подходящи процедури за прилагане на подход, основаващ се на оценка на риска. Швеция отчете, че са необходими повече ресурси за упражняване на съответен надзор и извършване на адекватни разследвания, и укрепи капацитета на своята агенция за финансов надзор. Този капацитет обаче е все още нисък в сравнение с размера на шведския финансов сектор. Продължават да съществуват предизвикателства, като все още не е напълно приложен основаният на риска подход.

               (21)Докато настоящите препоръки са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията и улесняването на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., приети от Съвета на 9 юли 2019 г., обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Тези препоръки продължават да бъдат актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани през целия годишен цикъл на европейския семестър през следващата година. Това се отнася и до препоръките относно свързаните с инвестициите икономически политики. Тези препоръки следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за премахване на мерките, свързани с настоящата криза.

               (22)Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. Държавите членки направиха преглед на напредъка по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) в своите национални програми за реформи за 2020 г. Гарантирайки цялостното изпълнение на препоръките по-долу, Швеция ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

               (23)В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2020 г., на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Швеция през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите национални решения.

               (24)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2020 г., като становището му
                  9
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (25)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2020 г. и програмата за конвергенция за 2020 г. Настоящите препоръки отчитат необходимостта от справяне с пандемията и улесняват възстановяването на икономиката като първа необходима стъпка за коригиране на дисбалансите. След пренасочването на препоръките към целта за справяне със социално-икономическите последици от пандемията и за улесняването на икономическото възстановяване, нито една от настоящите препоръки не се занимава пряко макроикономическите дисбаланси, установени от Комисията съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011,

               ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия през 2020 г. и 2021 г.:

               1.В съответствие с общата клауза за дерогация да предприеме всички необходими мерки за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и оказване на подкрепа за последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивост на дълга, като същевременно засилва инвестициите. Да гарантира устойчивостта на системата за здравеопазване, включително чрез адекватни доставки на оборудване, инфраструктура и работна сила от критично значение.

               2.Да насърчава иновациите и да оказва подкрепа за образованието и развитието на умения. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да насърчава частните инвестиции за стимулиране на икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху чистото и ефективно производство и използване на енергия, високотехнологичните и иновативните сектори, мрежите от пето поколение и устойчивия транспорт.

               3.Да подобри ефективността на надзора за борба с изпирането на пари и ефективно да прилага уредбата за борба с изпирането на пари.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        OB L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 526 final.

                     (4)

                        OВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 117.

                     (5)

                        СОМ(2020) 112 final.

                     (6)

                        СОМ(2020) 123 final.

                     (7)

                        Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5) и Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 526 final.

                     (9)

                        Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.