title: 2013/172/ЕС: Препоръка на Комисията от 5 април 2013 година относно обща рамка за система за уникална идентификация на медицинските изделия в Съюза  текст от значение за ЕИП

text:
               9.4.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 99/17

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 5 април 2013 година
   относно обща рамка за система за уникална идентификация на медицинските изделия в Съюза
   (текст от значение за ЕИП)
   (2013/172/ЕС)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Проследимостта на медицинските изделия по веригата на доставка допринася за безопасността на пациентите, като способства за проследяването на безопасността, надзора на пазара и прозрачността в сектора.

               (2)

               Настоящата нормативна уредба за медицинските изделия не съдържа специфични разпоредби относно проследимостта. Поради това е налице необходимост от препоръка, която да проправи пътя към укрепен нормативен подход по отношение на проследимостта на медицинските изделия.

               (3)

               Предложението на Европейската комисия за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за медицинските изделия и за изменение на Директива 2001/83/ЕО, Регламент (ЕО) № 178/2002 и Регламент (ЕО) № 1223/2009 (1), прието на 26 септември 2012 г., и предложението на Европейската комисия за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно инвитро диагностичните медицински изделия (2), прието на 26 септември 2012 г., включват разпоредби относно проследимостта на медицинските изделия и инвитро диагностичните медицински изделия с цел подобряване на здравето и безопасността на пациентите.

               (4)

               В заключенията си относно иновации в сектора на медицинските изделия (3) от 6 юни 2011 г. Съветът призовава Комисията и държавите членки да обръщат специално внимание на въпросите на оперативната съвместимост и на безопасността, свързани с интегрирането на медицинските изделия в системите за електронно здраве, по-специално личните системи на здравеопазване.

               (5)

               На международно равнище се полагат значителни усилия за разработването на глобален хармонизиран подход по отношение на проследимостта и за създаването на система за уникална идентификация на медицинските изделия („UDI“), възприета в световен мащаб.

               (6)

               Вече съществуват механизми за UDI, разработени на базата на различни национални и/или регионални изисквания в областта на проследимостта, поради което съществува опасност от появата на тези равнища на нови различаващи се механизми за UDI.

               (7)

               В бъдеще част от информацията, включена в кода за UDI, би могла да бъде включена в електронните здравни досиета в съответствие с Директива 2011/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 2011 г. за упражняване на правата на пациентите при трансгранично здравно обслужване (4), както и в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа (5),

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   1.   ВЪВЕДЕНИЕ

      Цел на препоръката

               1.

               Понастоящем проследимостта не е регламентирана в директивите за медицинските изделия (6) за разлика от някои случаи на национално и/или регионално равнище. Различията и несъвместимостта между механизмите за проследимост могат да отслабят и влошат ефективността на действащите системи.

               2.

               Освен това разработването на различни национални и/или регионални механизми за уникална идентификация на изделията ще задължи производителите да адаптират продуктите си към всеки един от механизмите, за да отговарят на задълженията, свързани с проследимостта.

               3.

               Най-добрият начин за гарантиране на ефективна проследимост на медицинските изделия в Съюза е разработването на система за UDI, хармонизирана на европейско равнище. Текущата в момента процедура по преразглеждане на настоящите директиви за медицинските изделия следва да даде възможност на Комисията да приеме подробни изисквания за проследимост.

               4.

               Междувременно, ако държавите членки решат да разработят свои собствени механизми за UDI, е необходимо те да бъдат съвместими помежду си, а също и с бъдещата система за UDI на равнището на Съюза, за да се предотврати рискът от появата на несъвместими и различаващи се системи, които заплашват постигането на целите на вътрешния пазар, както и за да се улесни въвеждането на хармонизирана система за UDI на равнището на Съюза.

               5.

               Настоящата препоръка няма за цел да определи всички аспекти на системата за UDI. На препоръката трябва да се гледа като на средство за улесняване на съвместимостта на механизмите за проследимост, установени на национално и/или регионално равнище, и като на инструмент за проправяване на пътя към задължителното прилагане на международно съвместима система за UDI на равнището на Съюза.

      Обхват на препоръката

               6.

               Настоящата препоръка се отнася до медицинските изделия, активните имплантируеми медицински изделия (различни от изделията, които са изработени по поръчка или тези, предназначени за клинично изпитване) и инвитро диагностичните медицински изделия (различни от произведените в лечебни заведения и тези за оценка на действието), в това число и техните принадлежности.

      Действия на международно равнище в областта на UDI

               7.

               В международен план работната група по глобалната хармонизация (GHTF) (7) създаде през 2008 г. специална работна група с цел разработването на международно координиран подход за UDI.

               8.

               Тази група, обединяваща представители на промишлеността и регулаторните органи, бе председателствана от Европейската комисия и преустанови дейността си през септември 2011 г., когато GHTF прие насоки (8) за „Системата за уникална идентификация на медицинските изделия (UDI)“.

               9.

               Дейността на GHTF, насочена към по-нататъшно хармонизиране на нормативната уредба за медицинските изделия, се извършва под егидата на Международния форум на регулаторните органи в областта на медицинските изделия (IMDRF) (9).

               10.

               Настоящата препоръка е в съответствие с подхода, разработен на международно равнище.

      Действия на европейско равнище в областта на UDI

               11.

               През 2010 г. Европейската комисия създаде специална европейска работна група за уникална идентификация на изделията в рамките на нормативната уредба, установена с директивите за медицинските изделия, с цел разработването на координиран подход, който взема предвид напредъка, постигнат на национално и международно равнище.

               12.

               Групата си поставя три цели:

                           а)

                           първо, насърчаване на участието на компетентните органи в дейностите, провеждани на международно равнище, и проследяване на направеното от тях в тази връзка;

                           б)

                           второ, насърчаване на обмена на гледни точки и информация относно националните инициативи, предприети от държавите членки, и търсене на общи решения;

                           в)

                           трето, улесняване на сближаването на националните инициативи, предприети от държавите членки, с бъдещото законодателство на Съюза.

         2.   ОБОСНОВКА

               13.

               Основните цели на системата за UDI са свързани с повишаването на безопасността на пациентите (10) и оптимизирането на грижата за пациентите посредством:

                           а)

                           подобряване на механизма за докладване на инцидентите;

                           б)

                           улесняване на ефективните изземвания и на другите коригиращи действия във връзка с безопасността;

                           в)

                           подпомагане на ефективните действия на националните компетентни органи след пускането на пазара/пускането в действие;

                           г)

                           осигуряване на възможност за търсене в голям брой системи за данни;

                           д)

                           намаляване на вероятността от лекарски грешки, свързани с неправилната употреба на изделието.

               14.

               Създаването на системата за UDI може да допринесе за постигането и на други цели, като например борбата с фалшифицирането, подобряването на контрола на разпространението, управлението на наличностите, както и въпросите, свързани с възстановяването на разходите.

               15.

               Целите, посочени в параграф 14, следва обаче да се разглеждат като възможни положителни последици от системата за UDI.

      Подобряване на механизма за докладване на инцидентите

               16.

               Очаква се, че използването на UDI ще допринесе за подобряване на механизма за докладване на инцидентите и ще даде възможност за събиране на информация за всички инциденти, свързани с дадено медицинско изделие на равнището на Съюза, а в случая на международно приети и съвместими системи за UDI — на международно равнище. Това ще подобри възможностите за сравнение на резултатите, свързани с всяко конкретно медицинско изделие.

      Ефективни изземвания и други коригиращи действия във връзка с безопасността

               17.

               Определянето на уникален идентификатор за всяко конкретно изделие и неговото използване по цялата дистрибуторска верига (обща употреба) ще позволи безпогрешното идентифициране на самото изделие.

               18.

               За да се гарантира проследимостта, не е достатъчно всеки един производител да е разработил свой собствен механизъм за проследяване. Липсата на система на Съюза, която да бъде използвана по цялата верига на доставка, може да доведе до негативни последици, тъй като всеки участник в дистрибуторската верига може да променя означаването, определено от производителя. Това може да доведе до грешки в означаването на медицинските изделия, което от своя страна би застрашило проследяването на изделията в случай на коригиращи действия във връзка с безопасността. Използването на един и същ език за означаване ще подобри локализирането и проследяването на медицински изделия.

      Ефективни действия на националните компетентни органи след пускането на пазара/пускането в действие

               19.

               По-конкретно системата за UDI спомага за набелязването на идентифицираните продукти.

               20.

               Освен това тя ще предостави възможност за гарантиране координирането на реакциите на държавите членки.

      Търсене в голям брой системи за данни

               21.

               Чрез използването на една и съща система за UDI в различни системи за данни (както на равнището на регулаторните органи, така и на равнището на лечебните заведения) търсенето ще бъде по-ефективно и събирането на информация ще става по-лесно. Към момента използването на този подход е невъзможно, тъй като всяка система за данни използва свой собствен инструмент за идентификация.

      Намаляване на лекарските грешки

               22.

               Може да се очаква, че посредством използването на механизми за идентификация броят на случаите, в които медицински изделия са били неправилно избрани, ще намалее.

         3.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ

   За целите на настоящата препоръка се прилагат следните определения:

               а)

               „медицинско изделие“ е инструмент, апарат, уред, софтуер, материал или друго изделие, предназначено за самостоятелна употреба или в комбинация, включително софтуера, предназначен от производителя да бъде използван специално за диагностични и/или терапевтични цели и необходим за неговото правилно прилагане, предназначено от производителя да бъде използвано върху хора с цел:

                           —

                           диагностика, профилактика, наблюдение, лечение или облекчаване на заболявания,

                           —

                           диагностика, наблюдение, лечение, облекчаване или компенсиране на травми или увреждания,

                           —

                           изследване, замяна или корекция на анатомична част или физиологичен процес,

                           —

                           контрол на процеса на забременяване,

                     и което не постига основното си действие по предназначение във или върху човешкото тяло по фармакологичен, имунологичен или метаболитен път, но което може да се подпомага при своето действие от средства с такъв ефект (11);

               б)

               „активно имплантируемо медицинско изделие“ е активно медицинско изделие, което е предназначено да бъде изцяло или частично имплантирано в човешкото тяло по хирургически или медикаментозен път или чрез медицинска интервенция в естествен отвор и което е предназначено да остане в тялото след интервенцията (12);

               в)

               „инвитро диагностично медицинско изделие“ е медицинско изделие, което е реактив, продукт от реактив, калибратор, контролен материал, набор, инструмент, апарат, оборудване или система, използвано самостоятелно или в комбинация и предназначено от производителя за използване инвитро при изследване на проби от човешкото тяло, включително кръв и тъкан, единствено или главно с цел получаване на информация за:

                           —

                           физиологично или патологично състояние, или

                           —

                           вродени аномалии, или

                           —

                           определяне на безопасността и съвместимостта с потенциални реципиенти, или

                           —

                           контролиране на терапевтични действия.

                     Съдовете за съхранение на проби от човешкото тяло се считат за инвитро диагностични медицински изделия. „Съдове за съхранение на проби от човешкото тяло“ са изделия, които, независимо дали са от вакуумен тип или не, са специално предназначени от производителя си за първоначално събиране и съхранение на проби от човешкото тяло за инвитро диагностично изследване.
               Продуктите за обща лабораторна употреба не са инвитро диагностични медицински изделия, освен когато такива продукти поради характеристиките си са специално предназначени от производителя да бъдат използвани за инвитро диагностично изследване (13);

               г)

               „проследимост“ е способността да се проследява хронологичното развитие, прилагането или местонахождението на разглеждания елемент;

               д)

               „уникална идентификация на изделията (UDI)“ е серия от цифрови или буквено-цифрови знаци, която е създадена чрез международно приета идентификация на изделията и стандарти за означаване и която дава възможност за ясна идентификация на съответните медицински изделия на пазара. UDI включва идентификатора на изделието и идентификатора на производството;

               е)

               „идентификатор на изделието“ е уникален цифров или буквено-цифров код, специфичен за даден производител или модел изделие;

               ж)

               „идентификатор на производството“ е уникален цифров или буквено-цифров код, който идентифицира данните във връзка с производствената единица на изделието;

               з)

               „носител на UDI“ e начинът, по който уникалната идентификация на изделието се предава посредством механизъм за автоматично разпознаване и прочитане на данните (14) (AIDC), и четливото му обозначение, ако това е приложимо;

               и)

               „електронна система за UDI“ е централен регистър/база данни, в който/която се съхраняват идентификаторите на изделията и свързаната с тях информация за идентифициране на специфични изделия, пуснати на пазара на Съюза;

               й)

               „четливо обозначение“ е четливият формат на данните, закодирани в символа за AIDC;

               к)

               „директно маркиране на изделията“ е технологията, която може да се използва за отпечатване на символ върху предмет (напр. създаване на две различни състояния на повърхността посредством лазерно гравиране, формоване, набиване или други технологии, като мастилено-струйно нанасяне или флексография);

               л)

               „производител“ е физическо или юридическо лице, което отговаря за проектирането, производството, опаковането и етикетирането на изделие преди неговото пускане на пазара, под своето собствено име, независимо дали тези операции са провеждани от него самия или за негова сметка от друго лице (15);

               м)

               „упълномощен представител“ е всяко физическо или юридическо лице, установено в Съюза, което е изрично определено от производителя да действа от негово име и към което органите и властите в Общността могат да се обръщат, вместо към производителя, във връзка със задълженията на последния съгласно съответното законодателство на Общността (16);

               н)

               „вносител“ е всяко физическо или юридическо лице, установено в Съюза, което пуска на пазара на Съюза изделие от трета държава (17);

               о)

               „дистрибутор“ е всяко физическо или юридическо лице във веригата на доставка, различно от производителя или вносителя, което предоставя определено изделие на пазара (18);

               п)

               „икономически оператори“ са производителят, упълномощеният представител, вносителят и дистрибуторът (19);

               р)

               „лечебно заведение“ е организация, чиято основна цел е грижата за пациенти или лечението им и/или подобряване на общественото здраве;

               с)

               „потребител“ е медицински специалист или неспециалист, който използва изделие.

         4.   ОСНОВАН НА РИСКА ПОДХОД

               23.

               Ако държавите членки желаят да създадат система за UDI, те следва да приложат основан на риска подход в съответствие с класификацията на изделието.

               24.

               Системата за UDI следва да бъде въведена постепенно, като се започне от изделията, класифицирани в най-високорисковия клас, които следва да са първите, които трябва да отговарят на условието за нанасяне на UDI върху тях.

      Вид UDI

               25.

               UDI следва да включва два елемента — идентификатор на изделието и идентификатор на производството.

               26.

               Идентификаторът на изделието следва да съдържа статична информация (20), която е специфична за даден производител и модел изделие, и се използва като „ключ за достъп“ до информацията, съхранена в базата данни за UDI.

               27.

               Идентификаторът на производството следва да включва динамична информация (21), свързана с производствената единица на изделието, и да определя нивото на проследимост, което трябва да бъде постигнато.

               28.

               UDI следва да бъде в четлив формат (четлива версия, съставена от серия от цифрови или буквено-цифрови знаци) и във формат, който може да бъде разчетен с технология за AIDC и пренесена чрез носител.

               29.

               Ако съществуват значителни пречки пред едновременното използване на двата формата (AIDC и четлив формат), предпочитание се дава на формата за AIDC. В определени среди на работа или при определени случаи на употреба, като при полагането на грижи по домовете например, може да е основателно вместо формата за AIDC да се използва четливият формат.

               30.

               Държавите членки следва да следят за това разликата между отделните класове изделия да се основава изключително на вида на идентификатора на производството (на динамичната информация) в съответствие с параграф 31.

               31.

               Като общо правило информацията, предоставяна от идентификатора на производството (динамичната информация), следва да варира с оглед на различните класове в зависимост от риска, както следва (22):

                           —

                           срок на годност и/или дата на производство за клас I,

                           —

                           партиден номер за клас IIa,

                           —

                           партиден номер за клас IIб,

                           —

                           партиден номер или сериен номер (23) за клас III.

               32.

               Когато е целесъобразно, производителите могат да изберат идентификатор на производството (динамична информация), приложим към изделия от по-висок клас, отколкото този за даденото изделие.

      Прилагане на UDI

               33.

               По принцип UDI следва да се поставя на всяко ниво на опаковане за всички класове изделия (24).

               34.

               Носителят на UDI (AIDC формат или четлив формат на UDI) следва да се поставя на етикета на изделието, на неговата опаковка или на самото изделие (директно маркиране на изделието), както и на всички по-високи нива на опаковане (25).

         5.   УСЛОВИЯ, КОИТО ТРЯБВА ДА БЪДАТ ИЗПЪЛНЕНИ ОТ ИКОНОМИЧЕСКИТЕ ОПЕРАТОРИ, ЛЕЧЕБНИТЕ ЗАВЕДЕНИЯ И ПРОФЕСИОНАЛНИТЕ ПОТРЕБИТЕЛИ

               35.

               За да постигнат целите на системата за UDI, като в същото време разработят свои собствени национални механизми за UDI, икономическите оператори и лечебните заведения следва да съхраняват по цялата дистрибуторска верига информацията, свързана с идентификатора на изделието (статична информация) и идентификатора на производството (динамична информация). Лечебните заведения и, при възможност, професионалните потребители следва да използват тази информация при докладването на инциденти. Това ще даде възможност за предприемане на по-ефикасни действия в случай на изземване или изтегляне на продукти.

               36.

               Информацията, свързана с идентификатора на изделието (статичната информация), следва да се събира в национални бази данни за UDI.

               37.

               Със създаването на бъдещата европейска банка данни за медицинските изделия (EUDAMED) информацията, свързана с идентификатора на изделието (статичната информация), ще бъде централизирана на европейско равнище посредством европейската електронна система за UDI, която ще бъде част от бъдещата EUDAMED.

               38.

               По отношение на информацията, свързана с идентификатора на производството (динамичната информация), тя не следва да се изпраща на националните бази данни за UDI и няма да бъде включена в европейската електронна система за UDI.
               За целите на настоящата препоръка икономическите оператори, лечебните заведения и професионалните потребители следва да изпълнят следните условия.

      Производители

               39.

               Първо, производителите следва надлежно да определят UDI (статична и динамична информация) за медицинските изделия, които произвеждат.

               40.

               Второ, те следва да предоставят необходимите данни (вж. приложението), които да бъдат включени в базата данни за UDI.

               41.

               Трето, те следва да променят етикета на продуктите си, за да отпечатат, при възможност, кода за UDI на етикета на изделието, на неговата опаковка или на самото изделие (директно маркиране на изделието), както и на всички по-високи нива на опаковане, както е посочено в параграф 34.

               42.

               Четвърто, те следва да водят електронен регистър както за идентификатора на изделието (статичната информация), така и за идентификатора на производството (динамичната информация).

               43.

               И накрая, те следва да водят електронен регистър за икономическите оператори, лечебните заведения и професионалните потребители, на които са доставили всеки един конкретен продукт.

      Вносители

               44.

               Първо, вносителите следва да проверят дали производителят надлежно е определил UDI (статична и динамична информация) за продукта, преди да го пусне на пазара на Съюза. Когато вносител счита или има основание да счита, че това условие не е изпълнено, той следва да не пуска изделието на пазара на Съюза, докато то не бъде приведено в съответствие.

               45.

               Второ, вносителите следва да не заличават или променят UDI, тъй като в противен случай проследимостта на изделието би била невъзможна.

               46.

               Трето, те следва да проверят дали изделието вече е било регистрирано в базата данни за UDI на държавата членка, в която изделието е било пуснато на пазара на Съюза.

               47.

               Ако това е така, вносителите следва да проверят дали идентификаторът на изделието (статичната информация) отговаря на този в базата данни за UDI.

               48.

               Ако изделието все още не е било регистрирано, вносителите следва да изпълнят условията за регистрация на информацията, свързана с идентификатора на изделието (статичната информация).

               49.

               Четвърто, те следва да водят електронен регистър както за идентификатора на изделието (статичната информация), така и за идентификатора на производството (динамичната информация).

               50.

               Пето, те следва да водят електронен регистър за икономическия оператор, който им е доставил изделието.

               51.

               И накрая, те следва да водят електронен регистър за икономическите оператори, лечебните заведения и професионалните потребители, на които са доставили изделието.

      Упълномощени представители

               52.

               Когато производител, който пуска на пазара изделие под свое собствено име, няма регистрирано място на стопанска дейност в държава членка, той следва да определи един упълномощен представител в Съюза. Това упълномощаване трябва да се отнася най-малко за всички изделия от един и същ модел.

               53.

               При поискване упълномощените представители следва да имат достъп до регистъра с идентификатора на изделието (статичната информация) и идентификатора на производството (динамичната информация), свързани с продукта(ите), за който/които са упълномощени.

      Дистрибутори

               54.

               Първо, преди да предоставят на пазара дадено изделие, дистрибуторите следва да проверят дали производителят, а когато е приложимо — вносителят, надлежно е определил UDI (статична и динамична информация) за продукта. Когато дистрибутор счита или има основание да счита, че това условие не е изпълнено, той следва да не предоставя изделието на пазара на Съюза, докато то не бъде приведено в съответствие.

               55.

               Второ, дистрибуторите следва да не заличават или променят UDI, тъй като в противен случай проследимостта на изделието би била невъзможна.

               56.

               Трето, те следва да водят електронен регистър както за идентификатора на изделието (статичната информация), така и за идентификатора на производството (динамичната информация).

               57.

               Четвърто, те следва да водят електронен регистър за икономическия оператор, който им е доставил изделието.

               58.

               И накрая, те следва да водят електронен регистър за икономическите оператори, лечебните заведения и професионалните потребители, на които са доставили изделието.

      Лечебни заведения

               59.

               Първо, лечебните заведения следва да водят електронен регистър както за идентификатора на изделието (статичната информация), така и за идентификатора на производството (динамичната информация) на медицинските изделия, които постъпват в тях. Информацията, свързана с идентификатора на изделието (статичната информация) и с идентификатора на производството (динамичната информация), във връзка с изделията, за които са докладвани инциденти, следва да се използва от лечебните заведения при докладването на инцидентите.

               60.

               Второ, за определени медицински изделия, като тези, използвани за високорискови процедури и/или конкретно предназначени за използване при високорискови пациенти, следва да се установи връзка между използваното изделие и пациента, лекуван с него. Поради това лечебните заведения следва да водят регистър с информация за това, кое изделие е използвано при конкретен пациент.

               61.

               Трето, за определени изделия, като имплантируемите медицински изделия, лечебните заведения съхраняват в електронното досие на пациента както идентификатора на изделието (статичната информация), така и идентификатора на производството (динамичната информация). В действителност в случай на изтегляне следва да бъде възможно да се разбере точно кое изделие е било имплантирано в даден пациент.

      Професионални потребители

               62.

               При възможност информацията, свързана с идентификатора на изделието (статичната информация) и с идентификатора на производството (динамичната информация), във връзка с изделията, за които са докладвани инциденти, следва да се използва от професионалните потребители при докладването на инцидентите.

         6.   НАЦИОНАЛНИ БАЗИ ДАННИ ЗА UDI

      Данни

               63.

               Държавите членки, които желаят да създадат система за UDI за медицински изделия, се приканват да използват национални бази данни за UDI.

               64.

               За целите на настоящата препоръка държавите членки се приканват да стимулират използването на езика XML като общ формат за обмен на данни между базите данни за UDI и да вземат предвид съответните спецификации и семантични стандарти, съществуващи в тази област.

               65.

               Данните, които са посочени в приложението, следва да бъдат въведени в националните бази данни за UDI и следва да съответстват на елементите, свързани с идентификатора на изделието (статична информация).

      Съставено в Брюксел на 5 април 2013 година.

            За Комисията

         Tonio BORG

            Член на Комисията

      (1)  COM(2012) 542 окончателен.

      (2)  COM(2012) 541 окончателен.

      (3)  ОВ C 202, 8.7.2011 г., стр. 7.

      (4)  ОВ L 88, 4.4.2011 г., стр. 45.

      (5)  http://ec.europa.eu/digital-agenda/

      (6)  Директива 90/385/ЕИО на Съвета (ОВ L 189, 20.7.1990 г., стр. 17), Директива 93/42/ЕИО на Съвета (ОВ L 169, 12.7.1993 г., стр. 1), Директива 98/79/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 331, 7.12.1998 г., стр. 1).

      (7)  Работната група по глобалната хармонизация (GHTF) е международна група, която обединява на доброволни начала представители на регулаторните органи в сферата на медицинските изделия и на професионалните сдружения от Европа, Съединените американски щати (САЩ), Канада, Япония и Австралия. GHTF бе създадена през 1992 г. в отговор на растящата потребност от международно хармонизиране на нормативната уредба в областта на медицинските изделия. Мисията на GHTF приключи през декември 2012 г.

      (8)  www.imdrf.org/docs/ghtf/final/steering-committee/technical-docs/ghtf-sc-n2r3-2011-unique-device-identification-system-110916.pdf

      (9)  Международният форум на регулаторните органи за медицинските изделия бе учреден през февруари 2011 г. като форум за обсъждане на бъдещите ориентири в хармонизирането на нормативната уредба в областта на медицинските изделия. Това е група, която обединява на доброволни начала представители на регулаторните органи от Австралия, Бразилия, Канада, Китай (наблюдател), Европейския съюз, Япония, Русия (наблюдател) и Съединените щати, които желаят да продължат започнатото от „Работната група по глобалната хармонизация“ (GHTF). Световната здравна организация (СЗО) участва в заседанията на IMDRF като наблюдател.

      (10)  Под „безопасност на пациентите“ се разбира избягване, предотвратяване и ограничаване на неблагоприятните последствия или наранявания, свързани с предоставянето на здравно обслужване. Те включват „грешки“, „отклонения“ и „нещастни случаи“. Безопасността е резултат от взаимодействието между компонентите на системата; тя не е присъща на лице, изделие или служба. Подобряването на безопасността зависи от това да се разбере как безопасността е резултат от взаимодействието на компонентите. Безопасността на пациентите е аспект на качеството на здравното обслужване.

      (11)  Член 1, параграф 2, буква а) от Директива 93/42/ЕИО.

      (12)  Член 1, параграф 2, буква в) от Директива 90/385/ЕИО.

      (13)  Член 1, параграф 2, буква б) от Директива 98/79/ЕО.

      (14)  Автоматичното разпознаване и прочитане на данните се отнася до методите за автоматично разпознаване на предмети, събиране на данни за тях и въвеждане на данните директно в компютърни системи.

      (15)  Член 1, параграф 2, буква е) от Директива 93/42/ЕИО.

      (16)  Член 1, параграф 2, буква й) от Директива 93/42/ЕИО.

      (17)  Член 2, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 765/2008 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 218, 13.8.2008 г.,стp. 30)..

      (18)  Член 2, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 765/2008.

      (19)  Член 2, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 765/2008.

      (20)  Тази информация не варира за различните изделия от един същ модел.

      (21)  Тази информация варира в зависимост от различните начини на контрол на производствения процес (по срока на годност/датата на производство, партидния номер или серийния номер).

      (22)  В съответствие с международните насоки следва да се вземат предвид евентуални изключения и/или освобождавания от общото правило въз основа на класа на изделието.

      (23)  Серийният номер позволява идентификацията на отделна единична бройка на изделието.

      (24)  В съответствие с международните насоки следва да се вземат предвид евентуални изключения и/или освобождавания от общото правило въз основа на класа на изделието.

      (25)  В съответствие с международните насоки палетите не влизат в обхвата на понятието за по-високо ниво на опаковане, поради което условията за UDI не се прилагат за палети.

      ПРИЛОЖЕНИЕ

         ДАННИ В НАЦИОНАЛНИТЕ БАЗИ ДАННИ ЗА UDI

      Националните бази данни за UDI следва да включват следните данни:

                  а)

                  количество в съответната опаковка;

                  б)

                  ако е приложимо, друг(и) или допълнителен(и) идентификатор(и);

                  в)

                  начин за контрол на производството на изделието (срок на годност или дата на производство, партиден номер, сериен номер);

                  г)

                  ако е приложимо, идентификатор на използваната единица на изделието (ако UDI не се определя за изделието на нивото на използваната му единица, трябва да се определи идентификатор на „използваната единица“ на изделието, за да се свърже употребата на изделието с даден пациент);

                  д)

                  име и адрес на производителя (както са посочени на етикета);

                  е)

                  ако е приложимо, име и адрес на упълномощения представител (както са посочени на етикета);

                  ж)

                  код по Глобалната номенклатура на медицинските изделия (ГНМИ) или код по международно призната номенклатура;

                  з)

                  ако е приложимо, търговско наименование/наименование на марката;

                  и)

                  ако е приложимо, модел на изделието, референция или каталожен номер;

                  й)

                  ако е приложимо, размери (включително обем, дължина, калибър, диаметър);

                  к)

                  допълнително описание на продукта (незадължително);

                  л)

                  ако е приложимо, условия на съхранение и/или работа с изделието (както са посочени на етикета или в инструкцията за употреба);

                  м)

                  ако е приложимо, допълнителни търговски наименования на изделието;

                  н)

                  етикетирано като изделие за еднократна употреба (ДА/НЕ);

                  о)

                  ако е приложимо, ограничен брой повторни употреби;

                  п)

                  стерилна опаковка на изделието (ДА/НЕ);

                  р)

                  трябва да се стерилизира преди употреба (ДА/НЕ);

                  с)

                  етикетирано като изделие, съдържащо латекс (ДА/НЕ);

                  т)

                  етикетирано като изделие, съдържащо DEPH (ДА/НЕ);

                  у)

                  URL за допълнителна информация, например електронна инструкция за употреба (незадължително);

                  ф)

                  ако е приложимо, критични предупреждения или противопоказания.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година относно Националната програма за реформи на Чешката република за 2011 г. и съдържаща становище на Съвета относно актуализираната Програма за конвергенция на Чешката република за периода 2011—2014 г.

text:
               19.7.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 212/5

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2011 година
   относно Националната програма за реформи на Чешката република за 2011 г. и съдържаща становище на Съвета относно актуализираната Програма за конвергенция на Чешката република за периода 2011—2014 г.
   2011/C 212/02
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   Като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическата политика (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, която ще бъде съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическата политика на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиката на държавите-членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха призовани да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта.

               (3)

               На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“.

               (4)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Европейският съвет поиска от държавите-членки да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в техните програми за стабилност или в програмите за конвергенция и в националните програми за реформи.

               (5)

               На 29 април 2011 г. Чешката република представи своята Национална програма за реформа за 2011 г., а на 5 май 2011 г. — актуализираната Програма за конвергенция за периода 2011—2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (6)

               Световната финансова криза, която засегна Чешката република поради високата търговска отвореност на нейната икономика, имаше тежки последствия за растежа на БВП и безработицата в страната. В резултат на спада на износа и местните инвестиции реалният БВП намаля с 4,1 % през 2009 г. Процентът на безработица нарасна значително от 4,4 % през 2008 г. на 7,3 % през 2010 г., докато равнището на заетост спадна с 2 процентни пункта между 2008 г. и 2010 г. Все пак високата степен на обвързаност със световната търговия и бързото възстановяване на основните търговски партньори на Чешката република допринесоха за относително бързия растеж на реалния БВП до 2,3 % през 2010 г. и ще продължат да поддържат умереното възстановяване.

               (7)

               Въз основа на оценката на актуализираната програма за конвергенция в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 становището на Съвета е, че макроикономическите предположения в основата на бюджетните прогнози на програмата за конвергенция са реалистични за първите две години от нея и изглеждат твърде оптимистични за периода след това, когато се преценяват с оглед на средносрочните прогнози на Комисията за потенциална продуктивност съгласно общо договорената методология. Програмата за конвергенция се основа на предвиждания за по-нисък растеж през 2012 г. в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2011 г., главно в резултат на по-нататъшното значително намаление на реалните разходи за публично потребление, което не бе отчетено в прогнозата на тези служби, предвиждаща запазване на непроменена политика за 2012 г. В програмата за конвергенция се предвижда дефицитът по консолидирания държавен бюджет да бъде сведен под 3 % от БВП през 2013 г. и да достигне до 1,9 % от БВП през 2014 г. Планираната консолидация се базира основно на ограничаване на разходите. Предложените мерки са като цяло достатъчни за постигане на целта до 2013 г., както беше препоръчано от Съвета, но съществуват рискове за действителните бюджетни резултати на представените в програмата за конвергенция мерки. Освен това изглежда, че за постигането на целите през последните години от програмата за конвергенция се разчита главно на благоприятни циклични условия и допълнително повишаване на ефективността на публичната администрация, което може да става все по-трудно. Предвижда се средносрочната бюджетна цел да бъде постигната извън рамките на програмния период. Средногодишната фискална консолидация за периода 2011—2013 г. е малко под 1 % от БВП, както беше препоръчано от Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит от 2 декември 2009 г.

               (8)

               В програмата за конвергенция се поставя ясна стратегическа цел за намаляване на дефицита на публичните финанси под 3 % от БВП до 2013 г. Предизвикателството ще бъде да се гарантира, че мерките в подкрепа на плана за намаляване на дефицита през 2011—2013 г. и през последващите години няма да застрашат дългосрочния растеж и ще запазят равнището на разходите за образование и научноизследователска и развойна дейност, както и че ще осигурят подходящ буфер за нарасналите вследствие на демографското развитие разходи.

               (9)

               Стратегията за бюджетна консолидация включва мерки, които влияят на приходите от ДДС: планира се по-ниската ставка на ДДС да нарасне през 2012 г. и 2013 г., а по-високата — да намалее през 2013 г. Правителството възнамерява също така да увеличи броя на дружествата, които от 2013 г. ще са задължени да представят декларации по ДДС. Според програмата тези промени следва да доведат до увеличаване на данъчните постъпления в размер на 0,7 % от БВП през 2012 г. и с още 0,1 % от БВП през 2013 г. Също така изглежда, че съществува допълнителен капацитет за увеличаване на приходите от непреки данъци, възлизащо през 2010 г. на около 11,8 % от БВП спрямо средното равнище за ЕС от 13,4 %, с което ще се облекчи данъчното облагане на трудовите доходи. Предвижданата данъчна реформа ще засегне отчасти този въпрос. Освен това се очаква разликата между теоретичните и действителните задължения по ДДС да бъде значително над средното равнище за ЕС, което потвърждава необходимостта от мерки, насочени към по-стриктно спазване на данъчното законодателство. За тази цел Чешката република въведе нови мерки през 2011 г., насочени към уреждане на измамите с ДДС и намаляване на укриването на данъци.

               (10)

               Предвид прогнозите, според които въздействието на застаряването на населението върху бюджета ще бъде значително над средното за ЕС, реформата на пенсионната система се очертава като важен въпрос. Правителството представи два пакета от предложения. Не по-късно от септември 2011 г. се очаква получаването на парламентарно одобрение за първия пакет, насочен към разходнопокривната обществена пенсионна схема, която от 2009 г. е в дефицит. Наред с другите мерки пакетът включва повишаване на законоустановената пенсионна възраст, която през 2041 г. ще бъде унифицирана на 66 години и осем месеца както за мъжете, така и за жените, родени през 1975 г. За всяка следваща възрастова група възрастта за пенсиониране ще се увеличава с още два месеца без предварително определени граници. Този пакет от мерки за реформиране на параметрите би следвало да допринесе за преодоляване на проблема, свързан с фискалната устойчивост, но той може би няма да бъде достатъчен за преодоляване на всички трудности, произтичащи от застаряването на населението. Вторият пакет мерки, който все още не е одобрен от правителството, вероятно ще включва въвеждането на втори доброволен частен стълб през 2013 г., целящ увеличаване на диверсификацията при пенсионните доходи и повишаване на тяхната бъдеща целесъобразност чрез насърчаване на частните спестявания. Въпреки това предложената структура на този стълб не създава особени стимули за присъединяване към схемата и може на практика да допринесе за споменатото дългосрочно напрежение. За да се гарантира ефикасността на системата е необходимо също така оперативните разходи на тези пенсионни фондове да бъдат внимателно анализирани и поддържани на възможно най-ниско равнище.

               (11)

               Пазарът на труда се счита за умерено гъвкав, като преди световната финансова криза не бяха установени значителни нарушения в неговото функциониране. Открояват се обаче някои структурни слабости. Един от основните проблеми е свързан със сериозните затруднения, които жените с деца срещат при реинтегрирането си на пазара на труда след отпуск по майчинство. Въпросът е важен и поради по-широкото си въздействие върху икономиката като цяло: по-дълги периоди на липса на трудова заетост, по-големи отклонения между заетостта при жените и мъжете и много високата разлика при заплащането между половете. Въпреки усилията на правителството да предостави по-голям избор на родителите при определяне на продължителността на родителския отпуск, своевременното завръщане на работа продължава да бъде трудно. Една от вероятните причини за този проблем е липсата на желание от страна на дружествата да осигурят възможности за работа на непълно работно време, които често се използват от служителите с малки деца в останалите държави-членки, като друга такава причина е ограниченият избор на достъпни детски заведения. В националната програма за реформа са набелязани определен брой конкретни мерки за увеличаване на достъпа до детски заведения, включително за деца до тригодишна възраст.

               (12)

               Макар че общото равнище на безработицата и на дългосрочната безработица остават значително под средното за ЕС, последната се е увеличила в резултат от кризата най-вече сред хората на възраст между 20 и 29 години. Лицата с ниско ниво на образование и с ниски доходи се сблъскват със значителни трудности при намирането на работа. Разходите за активна политика на пазара на труда, както и делът на участие в редовните мерки за активизиране следва да бъдат увеличени, а посочените мерки по-добре ориентирани.

               (13)

               Случаите на неефективност в публичната администрация, които влияят отрицателно върху бизнес средата, могат да бъдат отстранени чрез цялостно прилагане на съществуващите стратегии. Правителството въведе програма за по-добро регулиране през 2007 г. и стратегия за борба с корупцията за периода 2011—2012 г. В тях са оповестени мерки, които са важни за подобряване на качеството на чешката правна и регулаторна рамка, която според международните проучвания изостава от средното равнище в ЕС, както и за укрепване на доверието на бизнеса. Едно от предизвикателствата е да се постигне стабилизиране на публичната администрация, чиято ефективност е затруднена от честите и широкообхватни мерки за реорганизация. С оглед на това е важно да бъде приет неколкократно отлаганият Закон за държавните служители. Правителството прие неотдавна мерки за увеличаване на прозрачността при процедурата за обществени поръчки. Един от елементите на регулаторната рамка — а именно специфичният вид дружествени дялове, позволяващи напълно анонимно прехвърляне на активи — заслужава специално внимание.

               (14)

               Прогнозите сочат, че кризата е оказала отрицателно въздействие върху потенциалния растеж. Важно е да се предприемат мерки за подобряване на човешкия капитал, което въпреки високия дял на записаните в университети млади хора е възпрепятствано от недостатъчното качеството на тяхното обучение — доказателство за това е фактът, че висшите училища в Чехия продължават да заемат крайните позиции в съответните международни проучвания. Нещо повече — в класацията по разходи за един учащ, измерени в съпоставими цени, Чехия попада в най-долната четвърт сред държавите-членки, като най-силно засегнато е началното обучение. В националната програма за реформи са набелязани мерки за всички етапи на образованието, а от няколко години се подготвя комплексна реформа на висшето образование. Осигуряването на качествено и пълноценно висше образование е важен фактор за конкурентоспособността и новаторския капацитет.

               (15)

               Комисията направи оценка на програмата за конвергенция и националната програма за реформи на Чешката република. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в страната република, но също така и степента, в която те спазват правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите-членки. В тази връзка Комисията смята, че акцентът върху фискалната консолидация следва да бъде запазен, като в същото време няма да бъдат засегнати насърчаващите растежа разходи. Дългосрочната устойчивост на публичните финанси зависи в голяма степен от капацитета за незабавно провеждане на необходимата пенсионна реформа. Особено важно е да се повиши участието на пазара на труда (най-вече от страна на жените) и да се предоставят възможности за заетост на трайно безработните лица. Решаващо значение за конкурентоспособността имат допълнителните мерки за подобряване на качеството на публичните услуги и на регулаторната рамка, както и на качеството на висшето образование.

               (16)

               В контекста на настоящата оценка и предвид препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз от 2 декември 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Чешката република за 2011 г. и становището му (3) е отразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу. Като взе предвид заключенията на Европейския съвет от 25 март 2011 г., Съветът разгледа Националната програма за реформи на Чешката република,

         ПРЕПОРЪЧВА на Чешката република да предприеме следните действия в периода 2011—2012 г.:

               1.

               Да приложи планираната консолидация през 2011 г. и да предприеме изравнителни мерки с постоянен характер, според необходимото, в случай на спад на приходите или превишаване на разходите. Да приеме планираните в програмата за конвергенция за 2012 г. фискални мерки и да подпомогне изпълнението на целите за 2013 г. чрез по-конкретни мерки. При спазване на гореизложеното да избегне намаляването на разходите в области, които насърчават растежа. Да подобри ефективността на публичните инвестиции и да продължи усилията за използване на наличния капацитет за увеличаване на приходите от непреки данъци, да облекчи данъчното облагане на трудовите доходи, да подобри спазването на данъчните задължения и да ограничи укриването на данъци. Да осигури средно фискално усилие за периода 2010—2013 г. от 1 % от БВП в съответствие с препоръките на Съвета относно коригирането на прекомерния дефицит, което ще позволи постигане на крайния срок на ППД с достатъчен марж за 2013 г.

               2.

               Да изпълни планираната пенсионна реформа с цел да се подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси и да се гарантира целесъобразността на бъдещото равнище на пенсиите. Допълнителни усилия следва да се съсредоточат на първо място върху прилагането на допълнителни промени в публичния стълб, за да се гарантира, че системата няма да бъде източник на фискални неравновесия в бъдеще и върху разширяването на частните спестявания. С оглед на повишаването на действителната възраст за пенсиониране следва да се предвидят мерки, които да свързват законово определената възраст за пенсиониране с продължителността на живота. Да се гарантира, че планираната финансирана схема ще привлече широко участие при поддържане на прозрачни и ниски административни разходи.

               3.

               Да увеличи участието на пазара на труда, като намали пречките, пред които са изправени хората с малки деца при реинтегрирането си на пазара на труда, чрез повече и по-леснодостъпни детски заведения. Да повиши привлекателността и достъпността на по-гъвкавите форми на организация на труда, като например работа на непълно работно време.

               4.

               Да подобри дейността на обществената служба по заетостта, с което да се повишат качеството и ефективността на системите за обучение, да се подобри съдействието при търсене на работа и да се прилагат индивидуални услуги, обвързващи финансирането за програмите с постигнатите резултати. В сътрудничество със заинтересованите страни да продължи индивидуалните програми за обучение на възрастните работници, младите хора, нискоквалифицираните работници и другите уязвими групи.

               5.

               Да предприеме необходимите мерки за подобряване качеството на публичните услуги в области, които са от съществено значение за бизнес средата. В този контекст: да ускори изпълнението на стратегията за борба с корупцията в съответствие с определените цели, да приеме Закона за държавните служители, целящ насърчаване на стабилността и ефективността на публичната администрация, и да предприеме стъпки за уреждане на въпроса с анонимните дружествени дялове.

               6.

               Да създаде прозрачна система за оценка на качеството на академичните институции и да я обвърже с тяхното финансиране с цел да се подобри ефективността на висшето образование.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.

            За Съвета

            Председател

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат и през 2011 г. с Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г. относно насоките за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 138, 26.5.2011 г., стр. 56).

      (3)  Предвидено в член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


				|

		52012DC0310

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Испания за 2012 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за периода 2012—2015 г. /* COM/2012/0310 final - 2012/ () */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Испания за 2012 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета относно
програмата
за
стабилност
на Испания за
периода 2012—2015 г.
СЪВЕТЪТ НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
Като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета
от 7 юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на
Европейския
парламент и
на Съвета от 16
ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и
по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръките
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
след
консултации
с
Икономическия
и финансов комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       На 26
март 2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на
Европейската
комисия да се
започне
изпълнението
на нова
стратегия за
работни
места и
растеж — стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена координация
на
икономическите
политики, която
стратегия е
съсредоточена
върху ключовите
области, в
които е
необходимо
да се предприемат
действия за
повишаване
на потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и конкурентоспособност.
(2)       На 13
юли 2010 г.
Съветът прие
препоръка
относно
общите
насоки за икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоките за
политиките
по заетостта
на държавите
членки[4],
като заедно
двата акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националната
си
икономическа
политика и политика
по заетостта.
(3)       На 12
юли 2011 г.
Съветът прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Испания за
2011 г. и даде
становището
си относно
актуализираната
програма за
стабилност
на Испания за
периода 2011—2014 г.
(4)       На 23
ноември 2011 г.
Комисията
прие втория
годишен
обзор на
растежа, с
което
постави
началото на
втория европейски
семестър за
предварително
и интегрирано
координиране
на
политиката,
залегнало в
стратегията
„Европа 2020“. Въз
основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на 14
февруари 2012 г.
Комисията
прие Доклад
за механизма
за
предупреждение[5], в
който беше
посочено, че
Испания ще
бъде една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши
задълбочен
преглед.
(5)       На 2
март 2012 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
бюджетна
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от продължаване
на
диференцирана
бюджетна консолидация,
благоприятстваща
растежа, възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на
заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на
публичната
администрация.
(6)       На 2
март 2012 г.
Европейският
съвет
прикани също
държавите
членки,
участващи в
пакта „Евро
плюс“, да
включат
допълнителни
ангажименти,
съсредоточени
върху малко на
брой,
навременни и
измерими
реформи, за
да бъдат
постигнати
целите на
Пакта.
(7)       На
30 април 2012 г.
Испания
представи
своята програма
за
стабилност,
която
обхваща
периода 2012—2015 г.,
и своята
национална
програма за
реформи за
2012 г. Двете
програми бяха
оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях. В
задълбочен
преглед по
член 5 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 Комисията
оцени също
дали Испания
е засегната от
макроикономически
дисбаланси. В
своя задълбочен
преглед
Комисията
заключи[6], че
Испания е
засегната от
много
сериозни дисбаланси,
които не са
прекомерни,
но изискват
да бъдат
спешно
разгледани.
(8)                   Съгласно
извършената
в
съответствие
с член 5,
параграф 1 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета оценка
на
програмата
за
стабилност
Съветът е на
мнение, че
макроикономическият
сценарий, въз
основа на
който е
изготвена програмата,
е до голяма
степен
реалистичен за
2012 г., но
оптимистичен
за периода
след това. В
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2012 г. се
предвижда
растежът на
БВП да
достигне -1,8 %
през 2012 г. и -0,3 %
през 2013 г. за
разлика от
прогнозираното
в програмата
— -1,7 % и 0,2 % съответно.    В
съответствие
с
процедурата
при прекомерен
дефицит (ППД)
целта на
бюджетната
стратегия,
очертана в
програмата, е
до 2013 г. дефицитът
по
консолидирания
държавен
бюджет да се сведе
под
референтната
стойност от
3 % от БВП
посредством
преди всичко
съкращаване
на разходите,
но и чрез
някои мерки
за увеличаване
на приходите.
Въз основа на
(преизчисленото)
структурно
бюджетно
салдо[7]
средногодишното
подобрение
на
структурното
салдо,
предвидено в
програмата, е
2,6 % от БВП за
периода 2011—2013 г.,
над средното
бюджетно
подобрение
от 1,5 % от БВП за
периода 2010—2013 г.,
препоръчано
в рамките на
процедурата
при
прекомерен
дефицит. След
коригиране
на
прекомерния
дефицит в
програмата
се потвърждава
средносрочната
бюджетна цел
(СБЦ) за
балансирана
бюджетна
позиция в структурно
изражение,
която ще бъде
почти постигната
до 2015 г. със
структурен
бюджетен дефицит
от 0,2 % от БВП.
СБЦ отразява
адекватно
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж.
Предвиденият
темп на
корекция в
структурно
изражение в
периода 2012—2013 г.
представлява
достатъчен
напредък за
постигането
на средносрочната
бюджетна цел,
а темпът на нарастване
на
държавните
разходи, при
отчитане на
дискреционните
мерки по
отношение на
приходите,
съответства
на целевия показател
за разходите
от Пакта за
стабилност и
растеж. В
програмата
се предвижда
съотношението
на държавния
дълг към БВП
да достигне
своя връх
през 2013 г. и да
започне да
намалява
след това.
През 2014 г. и 2015 г.
Испания ще бъде
в преходен
период и
плановете,
представени
в програмата,
ще
гарантират
достатъчен
напредък по
отношение на
спазването
на целевия
показател за
намаляване
на дълга на
Пакта за
стабилност и
растеж. Изпълнението
на плановете
за
коригиране
на дефицита и
дълга е
изложено на
значителни
рискове от
постигане на
по-лоши
резултати.
Макроикономическото
развитие
може да се
окаже
по-неблагоприятно
от
очакваното.
Освен това
мерките не са
достатъчно
конкретизирани
от 2013 г. нататък.
Допълнителен
риск за
бюджетната
стратегия
възниква от
спазването
на бюджетна
дисциплина
от страна на
регионалните
правителства,
като се има
предвид незадоволителното
им
представяне
в последно време,
по-голямата
уязвимост на
приходите от
протичащата
структурна
корекция,
несигурното
въздействие
върху
приходите от
фискалната
амнистия и
евентуални
други операции
за финансово
спасяване.
Строгото
прилагане на
законодателството
за бюджетна
стабилност и
приемането
на строги
бюджетни мерки
на регионално
равнище би
намалило
рисковете от
изоставане
на
регионално
равнище.
Поради децентрализирания
характер на
публичните финанси
на Испания от
ключово
значение е наличието
на силна
бюджетна и
институционална
рамка.
Съветът
приветства
намерението
на Комисията
да представи
цялостна
оценка на
изпълнението
на
препоръките
на Съвета за
коригиране
на
прекомерния
дефицит, като
също така се
взема под
внимание
обявеният
многогодишен
бюджетен
план за 2013—2014 г.
през
следващите седмици.
(9)       През
2011 г. Испания
прие пенсионна
реформа,
която
представлява
значителна
крачка към
засилване на
дългосрочната
устойчивост
на
публичните
финанси. Въпреки
това
влошаването
на
икономическите
перспективи
в Испания
ограничава
въздействието
на реформата
върху
очакваните
публични
разходи,
свързани със
застаряването
на населението.
Освен това
все още е
необходимо
реформата да
бъде
допълнена от
конкретни
мерки за
обезпечаване
на
Глобалната
стратегия за
заетост на
по-възрастните
работници за
периода 2012—2014 г.
(10)     Докато
съотношението
между данъци
и БВП в
Испания е
сред
най-ниските в
ЕС,
ефективността
на данъчната
система може
да бъде
подобрена
чрез
увеличаване
на дела на
по-благоприятните
за растежа
косвени
данъци.
По-специално
има
възможност за
разширяване
на данъчната
основа за
облагане с
ДДС като се
преразгледа
широкото
прилагане на
освобождавания
и намалени
ставки. Също
така в
испанската
данъчна
система се наблюдава
тенденция в
полза на
задлъжняването
и
закупуването
на жилище за
разлика от
наемането,
благодарение
на
приспадането
от данъци на
лихвата
върху
ипотеките.
(11)     Испания
е
осъществила
значителен
напредък по
отношение на
преструктурирането
на своя
финансов
сектор.
Преструктурирането
трябва да
продължи, за
да се
гарантира, че
нежизнеспособните
банки се
оздравяват, а
жизнеспособните
банки могат
да
изпълняват
своята функция
на доставчик
на кредити за
реалната икономика,
по устойчив
начин и без
неправомерно
нарушаване
на
конкуренцията.
Като се има
предвид
влошаването
на
макроикономическите
перспективи
е възможно да
бъде необходимо
по-нататъшно
укрепване на
собствения
капитал на
банките.
(12)     През
февруари 2012 г.
испанското
правителство
прие
всеобхватна
реформа на
системата за
защита на
заетостта и
за
колективно
трудово
договаряне,
за да се
справи с
високата
безработица
и рязката
сегментация
на пазара на
труда. Резултатите
от това
следва да се
наблюдават,
по-специално
по отношение
на промените
в заплатите и
намаляването
на
сегментацията.
За да се
отговори на
това
предизвикателство
в пълна
степен, тази
реформа
следва да
бъде допълнена
от
по-съществено
преразглеждане
на активните
политики за
пазара на
труда за
подобряване
на
пригодността
за заетост и
съответствие
между
работните
места и необходимите
умения.
(13)     За
преодоляването
на високата
безработица
в Испания
сред младите
хора следва
незабавно да
се приложи
Планът за
действие за
младежта,
включително
по отношение
на
договорите
за
чиракуване и обучение.
Въпреки че
Испания
предприе мерки
за борба с
преждевременното
напускане на
училище, този
дял остава
висок и крие
значителни различия
между
отделните
региони.
(14)     Бедността
се е
увеличила,
като през 2010 г.
допълнително
1,1 млн. души са
били
изправени
пред риск от
бедност, а
детската
бедност е
обезпокоително
висока — 26,2 %.
Процентът на
бедност сред
работещите
на временен
договор е два
пъти по-висок
в сравнение с
този на
работниците
на постоянен
договор.
(15)     В
Испания
професионалните
услуги
продължават
да бъдат
защитени от
конкуренция.
Реформирането
на
професионалните
услуги би
могло да
доведе до
потенциално
увеличение
на БВП, тъй
като те
представляват
важен ресурс
за другите
сектори на
икономиката.
Особено внимание
следва да се
отдели на
премахването
на
неоправданите
и
непропорционалните
бариери за
някои силно
регламентирани
професии
(например
нотариуси,
служители в
управлението
за регистъра
на
собствеността,
съдебни
служители).
Освен това
срокът в
Испания за
издаване на
лиценз за
извършване
на дейност е
най-дългият в
ЕС. Липсата
на координация
между
местните,
регионалните
и националните
администрации
е довела до
изработването
на множество
правила,
често
припокриващи
се, и до
сегментиране
на вътрешния
пазар на
Испания.
Корекцията
на големите
външни
дисбаланси
изисква
улесняване
на експортната
дейност.
Освен това
Испания е
изправена
пред
многобройни
и сложни
предизвикателства
в енергийния
сектор, които
представляват
сериозна
пречка за
ефективното
функциониране
на пазарите
на стоки и
услуги.
(16)     Испания
пое редица
ангажименти
в рамките на
пакта „Евро
плюс“. Тези
ангажименти
и изпълнението
на
ангажиментите,
поети през
2011 г., се отнасят
до
насърчаването
на заетостта,
увеличаването
на
конкурентоспособността,
подобряването
на
устойчивостта
на публичните
финанси и
засилването
на
финансовата
стабилност.
Комисията
оцени
изпълнението
на ангажиментите
по пакта
„Евро плюс“ и
стигна до заключението,
че то е
частично.
Резултатите
от тази
оценка са
взети
предвид в
препоръките.
(17)     В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Испания. Тя
извърши оценка
на
програмата ѝ
за
стабилност и
националната
ѝ програма за
реформи и
представи
задълбочен
преглед. Тя
взе предвид
не само
тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
бюджетна и
социално-икономическа
политика в
Испания, но и
тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнище ЕС
към бъдещите
решения на
държавите
членки.
Препоръките
ѝ в рамките
на
европейския
семестър са
изразени в
препоръки (1)―(8)
по-долу.
(18)     С
оглед на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
стабилност
на Испания,
като становището[8] му е
изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(19)     С
оглед на
резултатите
от
направения
от Комисията
задълбочен
преглед и
тази оценка
Съветът
разгледа
националната
програма за
реформи на
Испания за
2012 г. и нейната
програма за
стабилност.
Неговите
препоръки по
член 6 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 са
изразени по-специално
в
препоръки (1)
и (4) по-долу,
ПРЕПОРЪЧВА
на Испания да
предприеме
следните
действия
през периода
2012—2013 г.:
1.           Да
постигне
средногодишно
подобрение
на структурното
бюджетно
салдо от над
1,5 % от БВП през
периода 2010—2013 г.,
както се
изисква в
препоръката
по ППД, като
приложи
мерките,
приети в
бюджета за
2012 г. и като
приеме
обявения
многогодишен
бюджетен
план за 2013—2014 г. до
края на юли.
Да приеме и
да приложи
мерки на
регионално
равнище в съответствие
с одобрените
планове за
ребалансиране
и строго да
прилага
новите
разпоредби
от
законодателството
за бюджетна
стабилност
по отношение
на
прозрачността
и контрола на
изпълнението
на бюджета.
Да създаде
независима
фискална
институция, която
да
предоставя
анализ и
съвети и да
контролира
фискалната
политика,
както и да оценява
бюджетното
въздействие
на законодателните
предложения.
2.           Да
ускори
увеличаването
на законово
установената
възраст за
пенсиониране
и въвеждането
на фактор за
устойчивост,
предвиден в
неотдавнашната
пенсионна
реформа, както
и да подплати
Глобалната
стратегия за
заетост на
по-възрастните
работници с
конкретни
мерки за
по-нататъшно
развитие на
обучението
през целия
живот,
подобряване
на условията
на труд и
поощряване
на повторното
привличане
на тази група
към трудовия
пазар.
3.           Да
въведе
система на
данъчно
облагане в съответствие
с усилията за
бюджетна
консолидация
и в по-голяма
подкрепа на растежа,
включително
преход от
облагане на
труда към
облагане на
потреблението
и на въздействието
върху
околната
среда. По-специално
да
предприеме
действия във
връзка с
ниския дял на
приходите от
ДДС чрез разширяване
на данъчната
основа за
облагане с
ДДС. Да
осигури
по-малка
данъчна
мотивация за
задлъжнялост
и
придобиване
на недвижима
собственост
(за разлика
от наемане на
жилище).
4.           Да
осъществи
реформата на
финансовия
сектор,
по-специално
като допълни
текущото преструктуриране
на банковия
сектор с действия
за справяне с
положението
на все още слабите
институции,
да изработи
всеобхватна
стратегия за
ефективно
справяне с
наследените
активи в
счетоводните
баланси на
банките, и
определи
ясна позиция
относно финансирането
и
използването
на защитни
механизми.
5.           Да
осъществи
реформите на
пазара на
труда и да
предприеме
допълнителни
мерки за повишаване
на
ефективността
на активните
политики за
пазара на
труда чрез
по-доброто им
насочване,
засилено
използване
на услуги за
обучение,
консултации
и намиране на
съответствие
между
работните
места и
необходимите
умения, чрез
засилване на
тяхната връзка
с пасивните
политики и
укрепване на
координацията
между
националните
и регионалните
обществени
служби по
заетостта, които
да споделят и
информация
за свободни
работни места.
6.           Да
преразгледа
приоритетите
за разходи и да
преразпредели
средства с
цел подпомагане
на достъпа до
финансиране
за МСП, научните
изследвания,
иновациите и
младите хора.
Да приложи
Плана за
действие за
младежта,
по-специално
по отношение
на качеството
на
професионалното
обучение и
образованието
и тяхната
съгласуваност
с изискванията
на пазара на
труда, както
и да активизира
усилията за
намаляване
на
преждевременното
напускане на
училище и
повишаване на
участието в
професионалното
образование
и обучение
чрез мерки за
предотвратяване,
намеса и
компенсация.
7.           Да
предприеме
специфични
мерки за
противодействие
на бедността
чрез
постигане на по-ефективни
обезщетения
за
отглеждане на
дете и
подобряване
на
пригодността
за заетост на
уязвимите
групи.
8.           Да
вземе
допълнителни
мерки за
отваряне на
професионалните
услуги,
включително
силно
регламентираните
професии, да
намали забавянията
при
получаването
на лиценз за
осъществяване
на дейност и
да премахне бариерите
за стопанската
дейност,
произтичащи
от припокриващи
се и
разнородни
разпоредби
на различни
равнища на
управление.
Да завърши
свързването
на
електропреносните
и газопреносните
мрежи със
съседните
държави и да
предприеме
действия за
цялостно
справяне с тарифния
дефицит в
сектора на
електроенергията,
по-специално
чрез
подобряване
на
разходната
ефикасност
на мрежата за
доставка на
електроенергия.

Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               ОВ L 306, 23.11.2011 г.,
стр. 25.
[3]               COM(2012) 310 final
[4]               Решение
2012/238/EС на Съвета
от 26 април 2012 г.
[5]               COM(2012) 68 final
[6]               SWD(2012)159 final
[7]               Салдо,
коригирано
спрямо
фазата на
икономическия
цикъл, без
еднократните
и другите временни
мерки,
преизчислено
от службите на
Комисията
въз основа на
информацията
в програмата
и с помощта
на
общоприетата
методология.
[8]               Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент (EО) № 1466/97
на Съвета.


Препоръка за становище на Съвета в съответствие с член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. относно програмата за сближаване на Румъния, 2006-2009 г.


Препоръка на Европейския парламент от 19 юни 2007 г. основана на доклада на анкетната комисия по кризата в застрахователната компания &#x;Equitable Life&#x;


title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Естония за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Естония за 2015 г.

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 272/39

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно националната програма за реформи на Естония за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Естония за 2015 г.
   (2015/C 272/11)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 14 юли 2015 г., въз основа на предложенията на Комисията, Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза , а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки в областта на заетостта (2). Взети заедно, двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта.

               (3)

               На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Естония за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Естония за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Естония за 2015 г.

               (4)

               На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие доклад за механизма за предупреждение, в който Естония не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, активизиране на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)

               На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Естония. В него бе оценен напредъкът на Естония в изпълнението на специфичната за страната препоръка, приета на 8 юли 2014 г.

               (7)

               Естония не представи национална програма за реформи в установения срок.

               (8)

               Спрямо Естония понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Новото правителство не представи програма за стабилност в установения срок. Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., номиналният излишък, регистриран през 2014 г., се очаква да се превърне в дефицит от 0,2 % от БВП през 2015 г. и 0,1 % от БВП през 2016 г. Според прогнозата съотношението на държавния дълг спрямо БВП постепенно ще намалее от 10,6 % от БВП през 2014 г. до по-малко от 10 % от БВП през 2016 г. Като се има предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., съществува риск от известно отклонение от средносрочната цел през 2015 г., тъй като се предвижда, че структурното салдо ще се отклони от средносрочната цел с 0,4 % от БВП. Отклонението би трябвало да се задълбочи през 2016 г., когато се изисква подобрение от 0,4 % от БВП, но се предвижда влошаване на структурното салдо с 0,3 % от БВП. По тази причина през 2015 г. и 2016 г. ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на оценката си и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че има опасност Естония да не постигне съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)

               През третото тримесечие на 2014 г. равнището на заетостта в Естония достигна 74,5 % от населението в трудоспособна възраст, а равнището на безработицата спадна на 7,6 %, което е най-ниското ниво от 2009 г. насам. Делът на дългосрочно безработните е много под средното за ЕС равнище. Въпреки това намаляването на работната сила, съчетано с ниска производителност на труда, се превръща в предизвикателство в средносрочен и дългосрочен план. Изпълнението на амбициозната реформа относно работоспособността започна едва наскоро. Въпреки приемането на редица мерки във връзка с данъчното облагане, с които се цели увеличаване на участието на пазара на труда, те не са насочени специално към хората с ниски доходи. Разликата в заплащането на жените и мъжете е една от най-големите в Съюза. Липсата на детски заведения затруднява завръщането на пазара на труда на младите родители, особено майките. Делът на учащите, чиракуващи на работното място, е също нисък. Има недостиг на дипломирани кадри в областта на технологиите и науките. Качеството на услугите, предоставяни от социалните служби на местно равнище, е променливо.

               (10)

               В началото на 2014 г. правителството прие стратегия за учене през целия живот, а през март 2015 г. бяха представени програми за нейното изпълнение. Провежда се реформа на учебните програми в системата на професионалното образование и обучение и участието в ученето през целия живот се е увеличило. В началото на 2015 г. парламентът прие Закон за образованието за възрастни и Закон за професиите. Повишаването на привлекателността на професионалното образование и обучение и чиракуването остават като предизвикателство. Системите за научни изследвания и иновации и сътрудничеството между бизнеса и заведенията за висше образование и научноизследователските институции са се подобрили. Въпреки това по всичко изглежда, че липсва координация по отношение на публичното подпомагане за научноизследователската дейност и иновациите по линия на стратегията за научни изследвания, развитие и иновации и по стратегията за растеж в сферата на предприемачеството, и това подпомагане следва да се съсредоточи върху ограничен брой области за интелигентна специализация. Системата за висше образование, особено в областта на науката и технологиите, все още се нуждае от по-добро адаптиране спрямо нуждите на бизнеса и научноизследователските институции. Инвестирането в интелектуална собственост е слабо и малко дружества си сътрудничат с научноизследователски институции.

               (11)

               В рамките на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Естония и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Естония предишните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу.

               (12)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (13)

               В рамките на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Естония следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Естония да предприеме следните действия през 2015 и 2016 г.:

               1.

               Да избягва отклоняването от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 2016 г.

               2.

               Да подобри участието на пазара на труда, включително чрез осъществяване на реформата относно работоспособността. Да създаде по-добри стимули за работа посредством мерки, насочени към лицата с ниски трудови доходи. Да предприеме действия за намаляване на разликата в заплащането на жените и мъжете. Да осигури висококачествени социални услуги и наличност на услуги за грижи за децата на местно равнище.

               3.

               Да повиши участието в професионалното образование и обучение и практическата им насоченост спрямо нуждите на пазара на труда, по-специално чрез подобряване на възможностите за чиракуване. Да насочи публичното подпомагане за научноизследователската дейност и иновациите към съгласувано изпълнение на ограничен брой области за интелигентна специализация.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно Националната програма за реформи на Естония за 2014 г. и за становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Естония за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 25).

      (4)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (5)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (7)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.