               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 5.6.2019
            COM(2019) 508 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Гърция за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Гърция за 2019 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Гърция за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Гърция за 2019 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. Тя взе предвид Европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 21 ноември 2018 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който Гърция е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната („Препоръката за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Гърция следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на Препоръката за еврозоната в съответствие с препоръки 1 и 2 по-долу. За изпълнението на Препоръката за еврозоната ще помогнат по-специално реформите в съответствие с ангажиментите, поети за периода след приключването на програмата, и насочването на икономическата политика, свързана с инвестициите, към посочените области.

               (3)Докладът за Гърция за 2019 г.
                  3
                беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бе оценен напредъкът на Гърция в изпълнението на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В доклада беше включен и задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 27 февруари 2019 г.
                  4
                Анализът на Комисията ѝ е дал основание да заключи, че в Гърция са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. Установените дисбаланси са свързани по-специално с високия държавен дълг, отрицателната нетна международна инвестиционна позиция, големия обем на необслужваните кредити в счетоводните баланси на банките и все още високия процент на безработица. Освен това за да се усети напълно тяхното въздействие, ще бъде необходимо започнатите през последните години задълбочени институционални и структурни реформи за модернизиране на икономиката и държавата да се прилагат постоянно в продължение на много години.

               (4)На 26 април 2019 г. Гърция представи своята национална програма за реформи за 2019 г., а на 30 април 2019 г. — програмата си за стабилност за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (6)Понастоящем спрямо Гърция се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. Тя следва също така да поддържа стабилна фискална позиция, която гарантира спазване на целта по Решение (ЕС) 2017/1226 от 30 юни 2017 г. за размер на първичния излишък от 3,5 % от БВП за 2018 г. и в средносрочен план
                  7
               . През пролетта на 2018 г. Съветът не публикува специфична за Гърция препоръка в контекста на европейския семестър, тъй като в съответствие с член 12 от Регламент (ЕС) № 472/2013
                  8
                по онова време Гърция бе освободена от наблюдение и оценка в рамките на европейския семестър, предвид че изпълняваше програма за макроикономически корекции. Уредбата за периода след приключването на програмата за Гърция предполага задействане на засилено наблюдение на Гърция заедно с повторното ѝ интегриране в европейския семестър за координация на икономическите и социалните политики, като същевременно се оптимизират полезните взаимодействия между засиленото наблюдение и европейския семестър.

               (7)В своята програма за стабилност за 2019 г. правителството планира номинален излишък между 1,1 % и 1,7 % от БВП през периода 2019—2022 г. Правителството определи средносрочната си бюджетна цел — бюджетен излишък от 0,25 % от БВП в структурно изражение, считано от 2020 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо
                  9
                се планира тази средносрочна бюджетна цел да бъде преизпълнявана през целия програмен период и съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне постепенно до 153,3 % през 2022 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози бе потвърден от независим орган и е реалистичен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 1,9 % от БВП през 2019 г. и 0,8 % от БВП през 2020 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Очаква се консолидираният държавен дълг да продължи да намалява и да спази преходното правило за дълга през 2019 г. и правилото за дълга през 2020 г. Като цяло въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. и следователно с изключение на новите мерки, приети след крайния срок, от Гърция се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2019 г. и 2020 г. Въз основа на същата прогноза беше счетено също така, че Гърция спазва целта за първичен излишък от 3,5 % от БВП, контролирана по линия на рамката за засилено наблюдение.

               (8)В програмата за стабилност и прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. не са включени новите постоянни мерки, обявени и приети скоро след съответното им представяне и крайни дати. Според оценката на Комисията фискалното въздействие на тези мерки ще надхвърли 1,0 % от БВП през 2019 г. и през следващите години. Счита се също така, че приемането на тези нови мерки представлява риск за договорената цел за първичен излишък, контролирана по линия на рамката за засилено наблюдение и определена с Решение (ЕС) 2017/1226 от 30 юни 2017 г. Освен това се очаква новите мерки да доведат до намаляване на структурното салдо, което поражда опасения относно постигането на средносрочната бюджетна цел през 2020 г. През есента на 2019 г. ще бъде направена повторна оценка, която ще включва преразглеждане на приложимия референтен показател за процента на нарастване на нетните разходи през 2020 г. Според прогнозите консолидираният държавен дълг ще продължи да намалява, но е възможно да възникнат някои рискове за спазването на референтния показател за намаляването на дълга. В резултат на тези новоприети мерки ще бъде необходимо през есента да се направи повторна оценка. След успешното приключване на своята програма за финансова помощ по линия на Европейския механизъм за стабилност Гърция подлежи на рамка за наблюдение след приключване на програмата, интегрирана в европейския семестър, както и на засилено наблюдение в съответствие с Регламент (ЕС) № 472/2013. Задействането на засиленото наблюдение по отношение на Гърция
                  10
                потвърждава факта, че в средносрочен план страната трябва да продължи да приема мерки за справяне с източниците или потенциалните източници на макроикономически дисбаланси, като същевременно изпълнява структурни реформи за подкрепа на стабилен и устойчив икономически растеж. Гърция пое ангажимент в рамките на заседанието на Еврогрупата от 22 юни 2018 г. да продължи всички ключови реформи по програмата до пълното им завършване. Гърция се ангажира също така с изпълнението на специфични действия, свързани с фискалните и фискално-структурните политики, социалното подпомагане, финансовата стабилност, пазара на труда и продуктовите пазари, приватизацията и публичната администрация. Гърция подлежи на тримесечно отчитане на напредъка в изпълнението на ангажиментите, поети в рамките на засиленото наблюдение, като в случай на благоприятен доклад на шестмесечна основа може да се проправи пътя за освобождаване от мерките за опрощаване на дълга в годишен размер на 0,7 % от БВП. През април 2019 г. Еврогрупата постигна съгласие по освобождаването на първия транш от мерките за дълга, зависещи от осъществяването на определена политика, в размер на 970 милиона евро. Третият доклад за засиленото наблюдение, в който се оценява напредъкът на Гърция в изпълнението на поетите от страната ангажименти, беше публикуван на 5 юни 2019 г.

               (9)Реформите, които подобряват бизнес средата и качеството на институциите, по-специално ефективността на съдебната система, ще насърчат икономическата устойчивост в Гърция, ще подобрят платежната дисциплина и следва да се отразят съществено на инвестиционните решения и на привличането на предприятията. Въпреки неотдавнашните подобрения гръцката съдебна система все още е изправена пред предизвикателства и показва слабости, тъй като времето за вземане на решение често е прекалено дълго и натрупаните закъснения се отразяват върху производителността на съдилищата. Ето защо е от ключово значение да бъдат предприети по-нататъшни целенасочени действия в тази област, включително за да се улесни безпроблемното функциониране на финансовата система, както и за да се способства освобождаването на инвестиционен потенциал.

               (10)Периодът от няколко години на недостатъчни инвестиции е довел до сериозни пропуски в инвестициите в Гърция. Увеличаването на стимулиращите растежа инвестиции ще бъде от основно значение като фактор за дългосрочен растеж и за намаляване на регионалните различия. В доклада за страната бяха посочени приоритетни области за инвестиции от публичния и частния сектор.

               (11)По-големите инвестиции в образование и обучение са от ключово значение за подобряването на производителността и дългосрочния приобщаващ растеж на Гърция, както и за преодоляването на пречките пред растежа в иновационните сектори. Гръцката образователна система е изправена пред няколко предизвикателства — недостатъчни ресурси, ниска степен на автономност, слаби резултати по отношение на основни (включително цифрови) умения и трайно несъответствие между търсените и предлаганите умения. На всички равнища се наблюдава съществена липса на необходимите за постигане на качествено подобрение на образователната система отчетност и наблюдение. Насърчаването на качественото и приобщаващо образование и обучение, създаването на по-тесни връзки между образованието и нуждите на пазара на труда, повишаването на привлекателността на професионалното образование и обучение, както и повишаването на участието в ученето през целия живот са важни за укрепването на устойчивия растеж.

               (12)Делът на дълготрайно безработните лица, които през 2018 г. представляват 70 % от безработните в Гърция, е много висок. Притеснителни са също така високото равнище на младежката безработица и слабото участие на жените на пазара на труда. Действията следва да бъдат съсредоточени върху подобряването на перспективите за заетост, насърчаването на участието на пазара на труда и подобряването на условията за създаване на работни места. Ефективният социален диалог и отговорното социално партньорство в Гърция могат да бъдат от полза за средата, в която се изпълняват трайните реформи, както и за ангажираността с тях, което ще доведе до по-добро функциониране на пазара на труда.

               (13)Гърция се характеризира с голямо неравенство по отношение на доходите и нейните социални трансфери се отразяват в най-малка степен върху намаляването на риска от бедност в ЕС (15,83 % през 2017 г. при средна стойност за ЕС от 33,98 %). Инвестициите следва да са насочени към подобряване на достъпа до приобщаващи, достъпни и висококачествени социални услуги, както и към разработване на центрове за дневни грижи. Подпомагането на най-нуждаещите се лица и насърчаването на социалната интеграция на децата, изложени на риск от бедност, на хората с увреждания, на мигрантите и на бежанците, като същевременно се обръща внимание на географските различия, ще подобри социалното приобщаване в Гърция.

               (14)През 2017 г. Гърция стартира широкообхватна реформа на системата за първични здравни грижи, която е от решаващо значение за осигуряването на достъп и изисква непрекъснати инвестиции чрез разгръщане на местни здравни звена (TOMYs).

               (15)Гръцката транспортна система е изправена пред значителни предизвикателства. Тя разчита до голяма степен на пътищата и е силно зависима от петрола. Всички основни връзки се осъществяват около маршрута Атина—Солун. Транспортните разходи са все още високи, а качеството на услугите, стандартите за безопасност и навлизането на интелигентни транспортни системи продължават да са на ниско равнище. Необходимо е да се направят нови инвестиции, за да се увеличи мултимодалният транспорт и да се насърчат регионалната интеграция и градското развитие.

               (16)Третирането на твърдите отпадъци и на градските и промишлените отпадъчни води е основната област, която се нуждае от допълнителни инвестиции, за да може стандартите за опазване на околната среда на страната да бъдат приведени в съответствие с останалата част на ЕС. Управлението на твърдите отпадъци продължава да е основно структурно предизвикателство, като Гърция продължава да разчита в значителна степен на депониране и на механично-биологично третиране вместо на по-съвременни техники. Освен това делът на битовите отпадъци, които се рециклират, е едва около една трета от средната стойност за ЕС. Необходимо е също така да се инвестира в подобряването на пречистването на водите, в действия за справяне със засоляването на подпочвените води и в мерки за подкрепа с цел предотвратяване на наводненията и възстановяване на естественото течение на реките.

               (17)Развитите в недостатъчна степен инфраструктури повишават разходите за енергия на предприятията и домакинствата и възпрепятстват по-широкото използване на енергията от възобновяеми източници. Гърция е изправена пред особено в това отношение предизвикателство във връзка със свързаността на електроенергийната система на някои острови и връзката със съседните държави. По-нататъшното развитие на търговската газова инфраструктура ще спомогне за растежа на пазара. Реформата на пазарите на газ и на електроенергия следва да бъде насочена към извличането на ползи от тези нови инфраструктурни възможности.

               (18)Цифровата трансформация на икономиката и обществото продължава да представлява предизвикателство, като достъпът до високоскоростни широколентови мрежи и цифрови умения е слаб, а уменията в областта на цифровите технологии са доста под средното равнище за ЕС. Гърция трябва да инвестира по-специално в информационни и комуникационни технологии, включително за да компенсира спада на инвестициите по време на кризата. Недостатъчните високоскоростни широколентови връзки създават сериозни затруднения за динамичните предприятия, ориентирани към износ. Инвестициите в иновации и в уменията на хората не са достатъчни, за да се насърчи растежът на производителността, а липсата на умения в областта на цифровите технологии сред населението като цяло лишава хората от възможността да си намерят работа и възпрепятства развитието на иновационни предприятия.

               (19)Необходимо е да се подновят стратегиите за „интелигентна специализация“ на национално и регионално равнище, както и да се предприемат допълнителни мерки за преодоляване на най-неотложните слабости на системата за научни изследвания и иновации, за да се стимулират ориентираните към пазара инвестиции в научноизследователска и развойна дейност, които остават ниски и се отразяват отрицателно на потенциала на Гърция за растеж. Напредъкът в научните постижения се възпрепятства от ниския интензитет на публичната научноизследователска и развойна дейност, липсата на система за финансиране, която се основава на резултатите, и слабите връзки между науката и предприятията. Необходимо е също така да се направят по-големи инвестиции, за да се насърчат ниските нива на технологично развитие, които се изразяват в много малък брой патентни в сравнение с другите държави членки, както и за да се използва пълноценно потенциалът на стартиращите и развиващите се предприятия.

               (20)В междусекторно отношение е необходимо да се инвестира във възстановяването на необлагодетелствани градски райони, острови и планински райони, за да се противодейства на загубата и влошеното качество на физическия и човешкия капитал на страната по време на икономическата криза. Устойчивото преустройство на необлагодетелствани и/или деиндустриализирани райони в агломерациите Атина-Пирея и Солун и в основните периферни градски райони (Патра, Ираклион, Лариса, Янина, Агринион и Халкис) е специфичен приоритет в краткосрочен до средносрочен план. Дългосрочните приоритети включват разработване на устойчиви производствени дейности, модернизиране на системите за мобилност и сигурност, енергийна ефективност и енергия от възобновяеми източници, опазване на околната среда и подобряване на устойчивостта на природни рискове и социално-икономически кризи. Действията следва да са насочени и към социалното приобщаване, интеграцията на мигрантите, придобиването на умения за намаляване на безработицата и културните дейности, за да се повиши привлекателността на необлагодетелстваните райони. Справянето с тези предизвикателства чрез интегрирани стратегии за обновяване на градската среда ще увеличи максимално шансовете за постигане на най-добрите икономически, социални и екологични резултати.

               (21)Програмирането на средствата от ЕС за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за преодоляване на някои от пропуските, посочени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната
                  11
               . Това ще позволи на Гърция да използва тези средства по възможно най-добрия начин за установените сектори, като се отчитат регионалните различия. Укрепването на административния капацитет на страната за управление на тези средства е важен фактор за успеха на инвестициите.

               (22)В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Гърция и го публикува в доклада за страната за 2019 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2019 г. и националната програма за реформи за 2019 г. Комисията взе предвид не само значението им за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Гърция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза. Това отразява необходимостта цялостното икономическо управление на Съюза да бъде засилено чрез осигуряване на принос на равнището на Съюза за бъдещите решения на национално равнище.

               (23)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г. и е на мнение, че се очаква Гърция да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (24)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2018 г. и програмата за стабилност за 2018 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 2 по-долу. Тези препоръки също така допринасят за изпълнението на първите четири препоръки за еврозоната,

               ПРЕПОРЪЧВА на Гърция да предприеме следните действия през 2019 г. и 2020 г.:

               1.Да постигне устойчиво икономическо възстановяване и да се справи с прекомерните макроикономически дисбаланси, като продължава и завършва реформите в съответствие с ангажиментите, поети за периода след приключване на програмата в рамките на заседанието на Еврогрупата от 22 юни 2018 г.

               2.Да насочи икономическата политика във връзка с инвестициите към устойчивия транспорт и логистика, опазването на околната среда, енергийната ефективност, проектите за енергия от възобновяеми източници и междусистемни връзки, цифровите технологии, научноизследователската и развойната дейност, образованието, уменията, пригодността за заетост, здравеопазването и обновяването на градските райони, като се отчитат регионалните различия и необходимостта да се гарантира социално приобщаване.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        SWD (2019) 1007 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Решение за изпълнение (ЕС) 2017/1226 на Съвета от 30 юни 2017 г. за изменение на Решение за изпълнение (ЕС) 2016/544 за одобряване на програмата за макроикономически корекции на Гърция (2015/1411) (OВ L 174, 7.7.2017 г., стр. 22).

                     (8)

                        Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 1).

                     (9)

                        Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методика.

                     (10)

                        Решение за изпълнение (ЕС) 2018/1192 на Комисията от 11 юли 2018 г. относно задействането на засилено наблюдение за Гърция (ОВ L 211, 22.8.2018 г., стр. 1) и Решение за изпълнение (ЕС) 2019/338 на Комисията от 20 февруари 2019 г. относно продължаването на засиленото наблюдение на Гърция (ОВ L 60, 28.2.2019, p. 17).

                     (11)

                        SWD (2019) 1007 final.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 5.6.2019
            COM(2019) 520 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Австрия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2019 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Австрия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2019 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като имат предвид, че:

               (1)На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. Тя надлежно взе предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 21 ноември 2018 г. Комисията прие също и Доклада за механизма за предупреждение, в който Австрия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „Препоръката за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Австрия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на Препоръката за еврозоната, както е отразено в препоръки 1—3 по-долу. По-специално съсредоточаването на икономическата политика, свързана с инвестициите в посочените области, ще спомогне за изпълнението на втората препоръка за еврозоната относно подкрепата за инвестициите, докато препоръката за пренасочване на данъчното облагане от труда е насочена към третата препоръка за еврозоната относно функционирането на пазара на труда.

               (3)Докладът за Австрия за 2019 г.
                  2
                беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Австрия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на Австрия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 24 април 2019 г. Австрия представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята програма за стабилност за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  3
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоки относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление
                  4
               .

               (6)Понастоящем по отношение на Австрия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2019 г. правителството очаква номиналното салдо да се подобри от излишък в размер на 0,1 % от БВП през 2018 г. до 0,3 % от БВП през 2019 г. и постепенно да намалее до балансирана бюджетна позиция през 2023 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо
                  5
                средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — продължава да бъде преизпълнена през целия период на програмата. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква постепенно да спадне от 73,8 % от БВП през 2018 г. до 59,8 % от БВП през 2023 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен. Рисковете, залегнали в основата на средносрочното бюджетно планиране, изглеждат умерени и са свързани главно с обявеното реализиране на икономии на разходи в публичната администрация, които ще се използват за финансиране на планираната реформа на данъка върху доходите на физическите лица и корпоративния данък.

               (7)На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Австрия да постигне средносрочната бюджетна цел през 2019 г., като вземе предвид допуснатото отклонение, свързано с необичайни събития, за които се предоставя временно отклонение. Това е в съответствие с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  6
                от 2,9 %, което съответства на подобрение на структурното салдо с 0,3 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. структурното салдо се очаква да се подобри от  0,1 % от БВП през 2019 г. до 0,0 % от БВП през 2020 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Австрия се очаква да спази правилото за дълга през 2019 г. и 2020 г. Като цяло Съветът е на мнение, че през 2019 г. и 2020 г. се очаква Австрия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (8)В дългосрочен план Австрия е изправена пред средни рискове за фискалната устойчивост. Тези рискове са свързани с прогнозираното увеличение на публичните разходи за здравеопазване, дългосрочни грижи и пенсии. Докато в Австрия покритието на здравните услуги като цяло е високо, се предвижда разходите за обществено здравеопазване да се увеличат с 1,3 процентни пункта до 8,3 % от БВП до 2070 г. и следователно повече от средната стойност за ЕС от 0,9 процентни пункта. Разходите за дългосрочни грижи се очаква да се удвоят от 1,9 % на 3,8 % от БВП до 2070 г. Въвеждането на тавани за разходите чрез Закона за финансово уравняване от 2017 г. и реформата на първичната здравна помощ, насочена към намаляване на прекомерната зависимост от болничния сектор, започнаха да дават резултати по отношение на проблема с устойчивостта. Приетият неотдавна Закон за организацията на социалната сигурност може да доведе до икономии на управленски и административни разходи, но ще генерира първоначални разходи. Качеството и рентабилността ще бъдат допълнително подпомогнати от по-ефективните обществени поръчки (например тръжна процедура в целия ЕС, използване на критерии за възлагане, различни от цената, и обединяване на оферти от различни региони) и от по-широкото използване на решения за електронно здравеопазване. В областта на дългосрочните грижи неотдавнашните мерки на политиката, като например решението за премахване на задължението пациентите да използват собствени частни средства за финансиране на дългосрочни болнични грижи, се очаква по-скоро да повишат разходите, отколкото да ги ограничат.

               (9)Разходите за пенсии ще достигнат най-висока точка през 2036 г., с равнище от 1,2 процентни пункта от БВП над референтната стойност за 2016 г. Предишните реформи успешно осигуриха стимули за по-късно пенсиониране (между 2014 г. и 2017 г. ефективната възраст на напускане на пазара на труда се е увеличила с 1,5 години за мъжете и с 1 години за жените). Въпреки това премахването на разликата между законоустановената и ефективната пенсионна възраст продължава да бъде предизвикателство, а по-дългият трудов живот следва да се насърчава. В допълнение, коригирането на минималната възраст за ранно пенсиониране и минималната възраст за пенсиониране на законоустановена пенсионна възраст би спомогнало за по-ефективното подобряване на дългосрочната устойчивост в контекста на застаряващото общество. Автоматичното обвързване на законоустановената пенсионна възраст с по-високата продължителност на живота в бъдеще може да намали публичните разходи за пенсии. Това намаление се оценява на 2,4 процентни пункта от БВП през 2016—2070 г., като по този начин се компенсира увеличението, до което би довела непроменената политика.

               (10)Фискалният федерализъм на Австрия води до значително несъответствие между отговорностите за извършване на разходи и отговорностите за събиране на приходи на поднационално равнище. Вместо да се разчита на данъчна автономия, поднационалните бюджети се захранват от сложна система за споделяне на данъци и междуправителствени трансфери. Това възпрепятства фискалната прозрачност и политическата отчетност и предоставя малко стимули за ефективно изразходване на публични средства. Със Закона за междуправителствените фискални отношения от 2017 г. бяха въведени редица промени с цел рационализиране на фискалните отношения между различните равнища на управление. Промените включват опростяване на разпределението на общите данъци, определяне на собствен източник на приходи за провинциите (Länder), както и постигане на съгласие за по-нататъшни реформи за по-прозрачно разпределение на законодателните и изпълнителните отговорности между равнищата на управление. Що се отнася до последните, пакетът за разпределяне на компетенциите (Kompetenzbereinigungspaket) представлява първа стъпка към разграничаване на отговорностите, тъй като с него областите на споделената политика се разпределят, като отговорността за тях се възлага или (изключително) на федералното равнище, или на провинциите (Länder) и се намаляват взаимните права на одобрение. Законът обаче засяга само ограничен брой области на политиката.

               (11)Данъчната структура на Австрия се характеризира с голяма тежест върху труда (данъци за заплати и социалноосигурителни вноски). Ако данъчните етажи не се индексират с инфлацията, с времето тази тежест се очаква да нарасне. През 2017 г. делът на данъците върху труда в общите данъчни приходи възлиза на 55,3 % и е сред най-високите в ЕС (средно 49,7 %). Неотдавнашните реформи, като например намаляването на социалноосигурителните вноски за лицата с ниски доходи и работодателите и облекчаването на данъчното облагане за работещите родители по силата на новата схема Family Bonus plus, помогнаха за намаляване на данъчната тежест върху труда. Все още са налице възможности за прехвърляне на данъчния микс към източници, които подкрепят по-приобщаващ и устойчив растеж. По-специално се счита, че периодичните данъци върху недвижимата собственост са относително благоприятни за растежа и прогресивни, тъй като лицата с по-високи доходи вероятно разполагат с повече жилищно имущество. Поради в голяма степен остарялата данъчна основа обаче приходите от периодичните данъци върху недвижимата собственост в Австрия продължават да са ниски и на нива доста под средните за ЕС. Преоценката на данъчната основа би помогнала за генерирането на повече приходи и би разрешила проблемите, свързани със справедливостта, които възникват при отделяне на стойностите на земята и недвижимото имущество от пазарните цени. Ефективните, добре проектирани данъци върху богатството също биха могли да направят данъчната система по-справедлива, особено в контекста на значителните неравенства в разпределението на богатството в Австрия и при липсата на данъци върху наследството и даренията. И накрая, екологичните данъци помагат да се интернализират отрицателните външни последици от използването на ресурсите и замърсяващите дейности, свързани със здравето и климата. В този контекст следва да бъде преразгледано сегашното преференциално данъчно третиране на тези дейности.

               (12)Пазарът на труда се подобрява. Неизползваният потенциал на човешкия капитал обаче възпрепятства производителността и дългосрочния растеж, като мерки в тази област са особено необходими по отношение на жените, нискоквалифицираните работници, по-възрастните работници и хората с мигрантски произход. Въпреки като цяло високото равнище на заетост при жените (71,7 % за Австрия спрямо 67,4 % за ЕС през 2018 г.) броят на работните места на пълно работно време остава доста нисък. Заетостта на непълно работно време при жените е значително по-висока от средната за ЕС (47,6 % за Австрия спрямо 30,8 % за ЕС през 2018 г.) и е свързана главно с недостатъчния брой детски заведения и високия дял на жените, извършващи неплатена работа, свързана с полагането на грижи. Настоящата система на услуги за грижи за деца и на отпуските по семейни причини не допринасят в достатъчна степен за равни възможности за мъжете и жените на пазара на труда. Допълнителните инвестиции във финансово достъпни целодневни грижи за деца и целодневни училища ще помогнат на повече жени да работят на пълно работно време, ще спомогнат за това потенциалът на жените на пазара на труда да се използва по-пълноценно и ще подобрят производителността и дългосрочния приобщаващ растеж. Заетостта на непълно работно време при жените също обяснява значителен дял от некоригираната разлика в заплащането на жените и мъжете, която остава видимо над средното за ЕС равнище (19,9 % за Австрия спрямо 16,0 % за ЕС през 2017 г.). Други важни фактори за това несъответствие са прекомерно високият дял на жените в нископлатените сектори, сегрегацията, свързана с избора на образование, недостатъчното представителство на жените на ръководни и надзорни позиции и прекъсванията в кариерата. Като цяло значителната разлика между половете по отношение на пенсионните доходи ( 40,5 % за Австрия спрямо 35,2 % за ЕС през 2017 г.) е до голяма степен резултат от тези неравенства по отношение на доходите, генерирани по време на трудовия живот. Освен това малко заетите лица, по-голяма част от които са жени, не са обхванати от системата за обезщетения за безработица. Високите равнища на безработица сред нискоквалифицираните лица сочат недостатъчно използване на потенциала на пазара на труда. Над 44 % от всички безработни са завършили само основно образование (до прогимназиален етап на основното образование, „Pflichtschule“). Активните политики на пазара на труда, които насърчават повече хора да работят или да търсят работа, включително възможности за учене през целия живот, продължават да бъдат от решаващо значение за реализирането на трудовия потенциал на работниците с мигрантски произход и нискоквалифицираните възрастни лица. Участието на социалните партньори в процеса на вземане на решения в тези области на политиката по традиция е силно, но въпреки това се поставя под въпрос.

               (13)Недостигът на квалифицирана работна ръка показва необходимостта от повече инвестиции в общо образование и обучение. Учебните резултати на учениците в неравностойно положение не са се подобрили. Продължава да има голяма разлика в резултатите на студентите със и без мигрантски произход. Изпитите на национално равнище през 2016 г. показаха, че равнището на основни умения представлява предизвикателство с оглед на това, че около една четвърт от учениците в 8-и клас не постигат или само частично постигат образователните стандарти по немски език. Резултатите на учениците със слаб социално-икономически или мигрантски произход на националните изпити почти не са се подобрили. Неотдавнашните международни изпити потвърдиха също така задълбочаващите се различия в областта на четенето при учениците от семейства с по-нисък социално-икономически статус или мигрантски произход. В програмата за международна оценка на учениците, учениците, родени в Австрия, постигат по-добри резултати от мигрантите от първо поколение, като разликата е еквивалентна на почти три години обучение. Неотдавнашните реформи в образованието отчасти подкопават предишните усилия за реформи и не съответстват на най-добрите практики на ЕС и ОИСР. В този контекст разпространението на целодневното училищно образование се забави, а селектирането и разпределянето по групи с различни постижения в общото училищно образование се засилват. Необходими са инвестиции за преодоляване на различията в образователните резултати, дължащи се на социално-икономическия или мигрантски произход. Макар че резултатите на Австрия по отношение на уменията в областта на цифровите технологии на нейните граждани са над средните в ЕС, тя изостава спрямо държавите с най-добри резултати. В икономиката все повече се наблюдава недостиг на квалифицирани специалисти в областта на информационните технологии, тъй като нарастващото търсене не е задоволено чрез достатъчно предлагане на компютърни специалисти.

               (14)Австрия е страна, която инвестира значително в научноизследователска и развойна дейност и има амбициозни национални цели. Резултатите в областта на научните изследвания и иновациите обаче не са на равнището на тези на водещите новатори в ЕС
                  7
               . Увеличението на инвестициите в научноизследователска и развойна дейност не води до еквивалентно подобрение в резултатите в областта на иновациите и растежа на производителността. По-специално, Австрия отчита слаби резултати при заетостта в бързо растящите новаторски предприятия. Инвестициите в научноизследователска и развойна дейност биха били по-ефективни, ако те се превръщат изцяло във високи постижения в научната област и в авангардни иновации. За тази цел следва да се създадат условия за повече и по-добри връзки между науката и бизнеса и да се насърчи сътрудничеството в областта на приоритетите за интелигентна специализация между различните региони и с други държави. Освен това допълнителните инвестиции биха могли да генерират силно увеличение на производителността и резултати в областта на иновациите, включително що се отнася до екологичните иновации, капацитета за иновации на малките и средните предприятия и допълнителните нематериални активи.

               (15)Макар че Австрия има по-добри от средните за ЕС резултати, що се отнася до цялостния напредък в областта на цифровизацията, тя не достига до равнището на „лидер в иновациите в ЕС“. Това се отнася за използването на цифровите технологии, както и за тяхното развитие. Информационният и технологичният сектор в Австрия е сравнително малък и не отбелязва същия растеж като сходни сектори в страните „лидери в иновациите“. В допълнение в селските райони липсва високоскоростна връзка, което засилва разликите по отношение на цифровизацията и капацитета за иновации между регионите. Значителни разлики са налице и по отношение на цифровата инфраструктура в училищата, например за покритието на безжичните локални мрежи. Съживяването на цялостната стратегия за цифровизация на Австрия ще предостави възможност за приемане на цели и показатели и за наблюдение на напредъка по отношение на необходимите публични и частни инвестиции в цифровизация.

               (16)Подобряването на енергийната ефективност и увеличаването на дела на възобновяемите енергийни източници ще засилят потенциала на Австрия за устойчив растеж и ще спомогнат за постигането на целите на страната за 2030 г. в областта на климата и енергетиката. Наличните решения се използват само спорадично, а публичните инвестиции в научноизследователска и развойна дейност в областта на околната среда и енергетиката са под средните за ЕС. Подобряването на енергийната ефективност и използването на енергия от възобновяеми източници в малките и средните предприятия ще спомогнат за намаляване на потреблението на енергия. Инвестициите в саниране на сгради, производство на електроенергия от възобновяеми източници и устойчива мобилност биха могли да дадат значителен тласък на икономиката на Австрия. Преходът към кръгова икономика изисква цялостна стратегия и повече инвестиции от страна на предприятията.

               (17)Въпреки неотдавнашния подем вследствие на благоприятния икономически климат, Австрия все още не е успяла да възстанови растежа на общата факторна производителност и да преодолее продължаващия десетилетия застой в този основен двигател на икономическия растеж и конкурентоспособността. Лостовете в подкрепа на растежа на производителността са свързани с цифровизацията и растежа на предприятията и конкуренцията в сектора на услугите. По-големите предприятия в Австрия внедряват цифрови технологии и бизнес модели с добри темпове, но по-малките предприятия изостават. Цифровизацията на по-малките предприятия, включително микропредприятията, е особено важна, тъй като те са гръбнакът на австрийската икономика. Значителното използване на програмата „KMU Digital“ показва търсенето и интереса сред малките и средните предприятия към съвети в областта на цифровизацията. Удължаването на срока на програмата и разширяването на нейния обхват биха били от полза, както и по-нататъшното съсредоточаване на политиката върху цифровизацията на предприятията в рамките на цялостната стратегия за цифровизация на Австрия.

               (18)Предприятията, които започват или разрастват дейността си в Австрия, и по-специално силно новаторските дружества, продължават да се сблъскват със структурни проблеми. Австрия изостава в сравнение с други подобни страни от ЕС по отношение на заетостта в бързо разрастващите се новаторски предприятия. Това свидетелства за нуждата от по-добри условията за разрастване на новаторските предприятия, като този процес продължава да бъде възпрепятстван от фактори като средата за рисков капитал, която е по-слабо развита и разнообразна, отколкото в страните „лидери в иновациите“. Проблемно е финансирането на по-късните етапи, например под формата на рисков капитал и достъп до публичните капиталови пазари за разрастващите се предприятия. Новосъздаденият сегмент на малките и средните предприятия на виенската фондова борса е стъпка в правилната посока. Предприятията с високи темпове на растеж са от решаващо значение за разпространението на новите технологии и бизнес модели, включително цифрови такива, а оттук — за ръста на производителността.

               (19)В Австрия има значителни бариери пред достъпа и ограничителни правила за упражняването на бизнес услуги и регулирани професии. Те включват специфични изисквания за капиталово участие, широк набор от запазени дейности и интердисциплинарни ограничения. Регулаторните пречки, особено по отношение на ежедневното функциониране на магазините, допринасят за относително слабото развитие на сектора на търговия на дребно в Австрия. Голямата административна тежест продължава да е важен проблем за предприятията в Австрия. Продължаващите усилия за намаляване на тежестта и планираната оценка на австрийския Закон за търговското лицензиране (Gewerbeordnung) са важни инструменти за подобряване на бизнес средата. По-голямата конкуренция в сектора на услугите също би помогнала за справяне с предизвикателствата на Австрия в областта на разпространението на цифрови технологии и бизнес модели.

               (20)Програмирането на фондовете на ЕС за периода 2021—2027 г. може да спомогне за преодоляване на някои от пропуските, установени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната
                  8
               . Това ще позволи на Австрия да използва по най-добрия начин тези фондове в определените сектори при отчитане на регионалните различия.

               (21)В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия и го публикува в доклада за страната за 2019 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2019 г., на националната програма за реформи за 2019 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Австрия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза. Това отразява необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

               (22)Предвид на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г. и е на мнение
                  9
               , че Австрия се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия през 2019 г. и 2020 г.:

               1.да гарантира устойчивостта на здравеопазването, дългосрочните грижи и пенсионните системи, включително чрез адаптирането на законоустановената пенсионна възраст с оглед на очакваното нарастване на продължителността на живота; да опрости и рационализира фискалните взаимоотношения и компетенции между различните равнища на управление и да съгласува отговорностите за финансиране с отговорностите за извършване на разходи;

               2.да пренасочи данъците от труда към източници, които подкрепят в по-голяма степен приобщаващия и устойчив растеж; в сътрудничество със социалните партньори да подпомогне заетостта на пълно работно време сред жените, включително чрез подобряване на услугите за грижи за децата, и да подобри резултатите на пазара на труда за нискоквалифицираните лица; да повиши нивото на основни умения на групите в неравностойно положение, включително на хората с мигрантски произход;

               3.да съсредоточи инвестиционната икономическа политика върху научноизследователската и развойната дейност, иновациите, цифровизацията и устойчивостта, с отчитане на регионалните различия; да подкрепи ръста на производителността чрез стимулиране на цифровизацията и растежа на предприятията и чрез намаляване на регулаторните бариери в сектора на услугите.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ C 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1019 final.

                     (3)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

                     (6)

                        Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (7)

                        Както са определени в Сравнителния анализ на европейските иновации от 2018 г. — Лидер в иновациите; SE, DK, FI, NL, UK, LU. Силен новатор: DE, BE, IE, AT, FR, SI.

                     (8)

                        SWD(2019) 1019 final.

                     (9)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 5.6.2019
            COM(2019) 511 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Хърватия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2019 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Хърватия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2019 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. Тя взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 21 ноември 2018 г. Комисията също прие Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Хърватия ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Хърватия
                  3
                за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Хърватия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на Хърватия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Той включваше също така задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който бяха публикувани също на 27 февруари 2019 г.
                  4
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Хърватия са налице макроикономически дисбаланси, свързани с високите равнища на публичния, частния и външния дълг в контекста на нисък потенциален растеж. През последните години обаче дисбалансите намаляват, подпомагани от стабилния номинален растеж и разумната фискална политика. Негативната нетна външна позиция се подобрява поради запазващия се излишък по текущата сметка. Публичният дълг е намалял значително в сравнение с пиковото си равнище през 2015 г. Продължава да намалява дългът на частния сектор, въпреки че се очаква темпото на намаляването му да се забави поради възстановяването на растежа на кредитите и инвестициите. Финансовият сектор има добра капитализация и е рентабилен, но делът на необслужваните кредити остава висок, въпреки че бележи спад. Политическите действия се засилват, но цялостното прилагане на структурните мерки продължава да бъде от решаващо значение за укрепването на устойчивостта на икономиката. Въпреки постигнатия известен напредък, все още има проблеми с пълнотата, точността и графика на икономическата и държавната финансова статистика.

               (3)На 18 април 2019 г. Хърватия представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята програма за конвергенция за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за държавата препоръки до известна степен бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на EСИ фондовете с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (5)Спрямо Хърватия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и тя подлежи на правилото за дълга. Като се започне от излишък по консолидирания държавен бюджет от 0,2 % от БВП през 2018 г., в програмата за конвергенция за 2019 г. се планира номиналното салдо да намалее до -0,3 % от БВП през 2019 г. и след това постепенно да се подобри до излишък от 0,8 % от БВП през 2022 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо
                  7
               , средносрочната бюджетна цел, която бе променена от структурен дефицит в размер на 1,75 % от БВП през 2019 г. на 1 % от БВП през 2020 г., се очаква да продължи да бъде преизпълнявана през програмния период. Според програмата за конвергенция за 2019 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 71,6 % от БВП през 2019 г. на 68,5 % през 2020 г. и да продължи да спада до 62 % през 2022 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен. Въпреки това планираните бюджетни цели изглеждат предпазливи. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. се предвижда салдо по консолидирания държавен бюджет от 0,1 % и 0,5 % от БВП съответно през 2019 г. и 2020 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. структурното салдо ще се задържи на -0,8 % от БВП през 2019 г. и на -0,5 % от БВП през 2020 г., което остава над средносрочната бюджетна цел. Според прогнозите през 2019 г. и 2020 г. Хърватия ще изпълни правилото за дълга. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Хърватия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2019 г. и 2020 г.

               (6)През декември 2018 г. парламентът на Хърватия прие Закона за фискалната отговорност. Неговата цел е укрепване на структурата и определяне на мандат на Комисията по фискална политика и определяне на числово изразени фискални правила, включително правило за структурното бюджетно салдо. През март 2019 г. мандатът на Националната сметна палата бе подсилен чрез въвеждане на механизми за санкциониране в случаи на неспазване на нейните препоръки и разширяване на обхвата на нейните одити. Фискалната рамка ще бъде укрепена допълнително с приемането на изменения Закон за бюджета. Очаква се това да доведе до подобряване на бюджетното планиране, събирането на фискални данни и критериите за емитиране на държавни гаранции.

               (7)Териториалната разпокъсаност на хърватската публична администрация се отразява на нейната ефективност и води до задълбочаване на различията между регионите. Множество малки органи за местно управление често страдат от липса на достатъчни финансови и административни ресурси, за да предоставят услугите в обхвата на техните правомощия. Това води до големи различия в предоставянето на обществени услуги между силните и слабите във финансово и административно отношение местни органи в Хърватия. На равнище централно правителство органите предприемат стъпки към опростяване на тромавата система от държавни агенции, но законовата рамка, чрез която ще се постигне по-голяма хомогенност на системата, все още не е приета. Планира се отговорностите на поделенията на централната администрация, работещи на местно равнище, да бъдат прехвърлени към администрациите в съответните региони.

               (8)Системата за здравеопазване е натрупала още дългове през 2018 г., което представлява риск за публичните финанси. За финансирането на системата се разчита на вноски от работещата част от населението и на трансфери от държавния бюджет, въпреки че последните продължават да бъдат на равнище, което е недостатъчно за пълно покриване на разходите. Очаква се финансовото положение на здравната система да се подобри благодарение на увеличаването на здравната застрахователна премия, въведено през 2019 г., и на акцизите върху тютюневите изделия, въведени през декември 2018 г. Текущото функционално интегриране на болниците и действията, насочени към подобряване на първичните грижи, могат да доведат до повишаване на ефективността на разходите, но изпълнението става бавно.

               (9)На рамката за определяне на заплатите липсва последователност в публичната администрация и публичните услуги, което се отразява върху равното третиране и възпрепятства централния контрол върху разходите за заплати в публичния сектор. Няколко пъти бе отлагано ново законодателство за определяне на заплатите на държавните служители. Целта на закона е да се постигне по-голяма хармонизация в публичната администрация чрез въвеждане на общи таблици за заплатите и коефициенти за сложност на работата, основани на по-последователни длъжностни характеристики и рамки за компетентностите. В Хърватия има рамка за социален диалог, но социалните партньори изразяват опасения, че работните методи и процедури затрудняват реалния диалог. Фрагментарността на профсъюзите също води до отслабване на ефективността на социалния диалог.

               (10)През 2018 г. равнището на безработицата продължи бързо да намалява. Младежката безработица също се понижи значително, но остава висока. Въпреки това равнищата на активност и заетост в Хърватия остават ниски, като значителна роля за неактивността играят ранното пенсиониране и поемането на отговорности, свързани с полагане на грижи. Достъпът до заетост трябва да се подобри, например чрез предвиждане и предоставяне на подходящи умения. Много фактори за неактивност все още са налице и изглежда, че настоящите мерки за подпомагане на навлизането на хората на трудовия пазар не са достатъчни. Капацитетът на институциите на пазара на труда остава ограничен, а сътрудничеството между службите по заетостта, социалните служби и други имащи отношение към въпроса заинтересовани страни е слабо. През 2019 г. в сила влезе важен пакет от реформи на пенсионната система. Основните цели на реформата са три: а) да се преодолеят структурните несъответствия, довели до несправедливо отношение към някои групи пенсионери; б) да се повиши адекватността на пенсионната система чрез удължаване на професионалния живот; в) да се подсили институционалната структура и резултатността на втория пенсионен стълб.

               (11)Социално-икономическите различия са важен фактор за образователното равнище в Хърватия. Резултатите на страната в областта на образованието са под средните за Европа, особено що се отнася до образованието и грижите в ранна детска възраст, основните умения, висшето образование, участието в програмите за учене за възрастни и съответствието между трудовия пазар и професионалното образование и обучение. В Хърватия се извършва реформа на учебните програми като пилотен проект, но тази реформа ще достигне пълния си потенциал само ако бъде приложена цялостно и бъде съпроводена от обучение на учителите.

               (12)Въпреки все още относително високата безработица, в някои сектори на икономиката има недостиг на работна ръка, основно поради недостиг на умения. Подобряването на цифровите умения може да доведе до повишаване на производителността и преодоляване на недостига на някои умения. Недостатъчното съответствие между професионалното образование и обучение и нуждите на трудовия пазар допринася за ниското равнище на заетост сред завършилите образование. Участието на студенти в програми, които включват учене в процеса на работа, е слабо. Очаква се създаването на регионалните експертни центрове и експерименталните програми за дуална система на обучение да доведат до подобряване на качеството на професионалното образование и обучение и до улесняване на установяването на нуждите от умения. Участието в програми за обучение на възрастни, предлагани като част от мерките да подпомагане на намирането на работа или обучение, е ниско. Това важи особено за най-силно нуждаещите се от образование, като нискоквалифицирани и безработни лица.

               (13)Процентът на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, намалява, но въпреки това остава по-висок от средното за ЕС. Рискът е особено голям за възрастните хора и лицата с увреждания. Капацитетът на социалните обезщетения за намаляване на бедността остава слаб в сравнение със средното за ЕС равнище. Властите предприеха стъпки за подобряване на регистрирането на социалните обезщетения, предоставени на местно равнище, чрез хармонизиране на тяхната класификация. Това би трябвало да доведе до по-точна информация за предоставените в страната обезщетения, което може да се използва за повишаване на ефективността на системата за социална закрила при оказването на помощ на най-силно нуждаещите се лица.

               (14)Транспортната мрежа е небалансирана, като изоставането при железопътната инфраструктура е значително, а това води до ниско качество на услугата и възпрепятства мобилността на работещите. Общественият транспорт в по-малките градове страда от липса на подходяща инфраструктура. Емисиите на парникови газове от автомобилния транспорт са се увеличили значително през последните пет години. Делът на възобновяемите източници на енергия в транспортния сектор е доста под целта от 10 % за 2020 г. Необходими са допълнителни усилия и инвестиции за ефективно намаляване на големия процент автомобили, движещи се с енергия от изкопаеми горива, насърчаване на интермодалността и, като цяло, ограничаване на нарастващите емисии на парникови газове от транспортния сектор.

               (15)Високата енергоемкост на Хърватия може да бъде понижена чрез инвестиции в енергийна ефективност и интелигентни енергийни системи. Особено внимание следва да се обърне на намаляването на енергийното потребление на сградите и на повишаването на енергийната ефективност на мрежите за отопление на окръжно равнище. Инвестициите във възобновяеми източници на енергия, като например вятърна и слънчева енергия, имат значителен потенциал в сектора на отоплението и охлаждането. Тяхното стимулиране ще даде възможност за засилване на енергийната независимост на островите в Хърватия в съответствие с инициативата „Чиста енергия за островите в ЕС“. Освен това Хърватия е особено уязвима от рискове в областта на климата, по-специално наводнения и горски пожари.

               (16)Инвестициите могат също така да стимулират прехода към кръгова икономика. Те са необходими, за да се подпомогне разделното събиране на отпадъци и рециклирането като алтернативи на депонирането на отпадъци, за разработване на алтернативи на суровини и увеличаване на търсенето на рециклирано съдържание и за повишаване на обществената осведоменост за практиките и поведението в областта на устойчивото потребление. Освен това са необходими значителни инвестиции за гарантиране на събирането и преработката на отпадни води в агломерации над 2000 еквивалент жители. Инвестициите в мрежата за водоснабдяване може да допринесат за намаляване на течовете на питейна вода и за спазване на изискванията за качество, които все още не са изпълнени.

               (17)Капацитетът за изследвания и иновации и въвеждането на високи технологии се нуждаят от инвестиции с цел подобряване на резултатите в областта на иновациите и стимулиране на нарастването на производителността, което е възпрепятствано от фрагментарните и неефективни политики в областта на изследванията и иновациите. Стратегията на Хърватия за интелигентна специализация за периода 2016—2020 г. има за цел стимулиране на иновациите, преодоляване на фрагментарността на системата и организиране на изследователските и развойни дейности на базата на основни икономически приоритети. Очаква се по-нататъшно ускоряване на нейното прилагане. Инвестициите могат да подкрепят сътрудничеството между университетите и предприятията, да дадат възможност за трансфер на технологии и търговска реализация на резултатите от научните изследвания и да допринесат за укрепване на управлението.

               (18)Мерките за подобряване на корпоративното управление в държавните предприятия бележат бавен напредък. Приет бе нов кодекс за корпоративно управление и бяха възложени планиране в средносрочен план и отчитане на резултатите. Въпреки това съчетанието от силно присъствие на държавни предприятия в много сектори и тяхната ниска рентабилност и производителност продължава да бъде тежест за икономиката. През 2018 г. списъкът на дружествата, които представляват специален интерес, бе намален допълнително и в момента повече дружества официално отговарят на условията за продажба, но няма ясна приватизационна стратегия. Усилията на властите явно са насочени към освобождаване от голямото оставащо количество миноритарни дялове и активирането на непроизводствените активи. Смята се, че корупцията е широко разпространена и се увеличава. Липсват ефективни инструменти за предотвратяване и санкциониране на корупцията, по-специално на местно равнище. Запазва се необходимостта от укрепване на механизмите за надзор и санкциониране за назначенията в местни публични дружества.

               (19)Прекомерните административни и законодателни изисквания и парафискалните (неданъчни) такси са бреме за предприятията, особено за малките предприятия. Идентифицирането на административната тежест приключи, а това дава възможност на властите да пристъпят към прилагане на необходимите мерки за подпомагане. Намаленията на парафискалните такси се бавят. Големият брой прекомерно регулирани професионални услуги е пречка за конкуренцията. В някои сектори бе постигнат напредък, по-специално при таксиметровите услуги, но в сила остават прекомерни ограничения за много важни за икономиката професии.

               (20)Значителните забавяния и продължителните производства в гражданските и търговските съдилища водят до намаляване на правната сигурност, а неефективността на наказателното правосъдие е пречка за борбата срещу икономическите и финансови престъпления. Възприемането на съдебната власт като независима е продължило да се влошава. Измененията в закона за Държавния съдебен съвет бяха приети през 2018 г. С изключение на Висшия търговски съд, продължаващото намаляване на забавянията се дължеше предимно на по-малкия брой новозаведени дела. В някои съдилища се изпробва комуникация по електронен път, но предстои това да се направи в национален мащаб.

               (21)Програмирането на фондовете на ЕС за периода 2021—2027 г. може да помогне да се преодолеят някои пропуски, за които става дума в препоръките, и по-специално в областите, обхванати от Приложение Г към доклада за страната
                  8
               . Това би дало възможност на Хърватия да се възползва максимално от тези средства в определените сектори, като вземе под внимание различията между регионите. Укрепването на административния капацитет на страната за управление на тези фондове е важен фактор за успеха на тези инвестиции. Институционалната структура за обществени поръчки се нуждае от укрепване, за да се подобри спазването и да се даде възможност на стратегическите обществени поръчки да постигнат политическите цели и да се гарантират ефективни публични разходи.

               (22)В контекста на европейския семестър през 2019 г. Комисията извърши цялостен анализ на икономическата политика на Хърватия и го публикува в доклада за страната за 2019 г. Тя оцени и програмата за конвергенция и националната програма за реформи на Хърватия за 2019 г. и последващите действия на страната във връзка с препоръките, приети през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за устойчивата фискална и социално-икономическа политика в Хърватия, но и съответствието им с правилата и насоките на Съюза. Това отразява необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (23)В светлината на тази оценка, Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2019 г. и неговото становище
                  9
                е, че се предвижда Хърватия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (24)В светлината на задълбочения преглед и на тази оценка, Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция за 2019 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки от 1) до 4) по-долу. Фискалните политики, за които става дума в препоръка 1), допринасят между другото за коригиране на дисбалансите, свързани с високия държавен дълг.

               ПРЕПОРЪЧВА на Хърватия да предприеме следните действия през 2019 и 2020 г.:

               1.Да укрепи бюджетната рамка и да извършва мониторинг на условните пасиви на централно и местно равнище. Да намали териториалната разпокъсаност на публичната администрация и да рационализира функционалното разпределение на компетенциите.

               2.Да постигне резултати във връзка с образователната реформа и да подобри достъпа до образование и обучение на всички равнища, както и тяхното качество и приложимост на пазара на труда. Да консолидира социалноосигурителните обезщетения и да подобри капацитета им за намаляване на бедността. Да укрепи мерките и институциите в областта на трудовия пазар и тяхната координация със социалните служби. Да въведе — в консултация със социалните партньори — хармонизирани рамки за определяне на заплатите в публичната администрация и публичните услуги.

               3.Да ориентира свързаната с инвестиции икономическа политика към изследванията и иновациите, устойчивия градски и железопътен транспорт, енергийната ефективност, възобновяемите източници на енергия и инфраструктурата в областта на околната среда, като се вземат предвид различията между регионите. Да повиши капацитета на администрацията да изготвя и прилага обществени проекти и политики.

               4.Да подобри корпоративното управление в държавните предприятия и да ускори продажбите на такива предприятия и непроизводствените активи. Да засили предотвратяването и санкционирането на корупцията, по-специално на местно равнище. Да намали продължителността на съдебните производства и да подобри комуникацията по електронен път в съдилищата. Да намали най-обременяващите парафискални такси и прекомерното регулиране на пазара на продукти и услуги.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1010 final.

                     (4)

                        COM (2019) 150 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (OB L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        COM (2014) 494 final.

                     (7)

                        Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

                     (8)

                        SWD(2019) 1010 final.

                     (9)

                        Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 5.6.2019
            COM(2019) 526 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Финландия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2019 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Финландия за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2019 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 21 ноември 2018 г. Комисията също прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Финландия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната („Препоръката за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Финландия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, както е посочено в препоръки 3 и 4 по-долу. По-специално, насочването на икономическата политика, свързана с инвестициите, към посочените области ще помогне за изпълнението на втората препоръка за еврозоната по отношение на подкрепата за инвестициите, а мерките за ограничаване на задлъжнялостта на домакинствата ще спомогнат за изпълнението на четвъртата препоръка за еврозоната по отношение на намаляването на частния дълг.

               (3)Докладът за Финландия
                  2
                за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бе оценен напредъкът на Финландия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Финландия по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 4 април 2019 г. Финландия представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята програма за стабилност за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  3
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондове с доброто икономическо управление
                  4
               .

               (6)Спрямо Финландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2019 г., която беше представена въз основа на хипотеза за непроменена политика от предходното правителство малко преди парламентарните избори през април, правителството планира номинално салдо от -0,3 % от БВП през 2019 г., което представлява понижение от 0,7 % от БВП спрямо 2018 г. Според правителството салдото се очаква да се подобри още през 2020 г. до 0%, след това отново да се влоши до -0.1% през 2021 г. и до -0.3% през 2022 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо
                  5
                средносрочната бюджетна цел, определена като структурен дефицит от 0,5 % от БВП, се очаква да продължи да бъде преизпълнявана през целия програмен период, като се вземат предвид допуснатите отклонения през 2019 г., свързани с осъществяването на структурните реформи, за които е предоставено временно отклонение. Съотношението между консолидирания държавен дълг и БВП, което достигна най-високата стойност — 63,4 % през 2015 г., спадна до 58,9 % от БВП през 2018 г. Съгласно програмата за стабилност за 2019 г. съотношението на дълга ще продължи да се понижава и ще достигне 57,4 % от БВП през 2021 г. Планира се то да нарасне отново през 2022 г. до 57,7 % от БВП. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози като цяло изглежда реалистичен. Основните рискове за бюджетните прогнози са свързани с възможно по-големите от очакваните разходи, свързани със застаряването на населението, и по-високата инфлация.

               (7)На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Финландия да постигне средносрочната бюджетна цел през 2019 г., като се вземат предвид допустимите отклонения, свързани с осъществяването на структурните реформи, за които е предоставено временно отклонение. Това е в съответствие с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  6
                от 2,9 % през 2019 г., което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо с 0,2 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. Финландия се очаква да бъде на равнището на своята средносрочна бюджетна цел през 2019 г., като се вземе предвид допуснатото отклонение във връзка с клаузата за структурните реформи.

               (8)През 2020 г., с оглед на прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП на Финландия от 0,8 %, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи следва да не надвишава 1,9 %, което съответства на корекция на структурното салдо в размер на 0,5 % от БВП, произтичаща от общоприетата корекционна матрица на изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. при непроменена политика се очаква Финландия да бъде изложена на риск от известно отклонение през 2020 г. Като цяло Съветът е на мнение, че се очаква Финландия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2019 г. и трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки, за да гарантира спазването на разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2020 г.

               (9)Поради застаряването на населението и намаляването на работната ръка разходите за пенсии, здравеопазване и особено за социални грижи (дългосрочни грижи) ще се увеличат през следващите десетилетия. Според доклада относно фискалната устойчивост за 2018 г. за прогнозното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, ще е необходима фискална консолидация в размер на 2 % от БВП, за да стабилизира в дългосрочен план съотношението на дълга спрямо БВП. На 7 март 2019 г. парламентът на Финландия отхвърли реформа на регионалното управление, здравните и социалните услуги, предназначена за преодоляването на тези предизвикателства, както и за гарантирането на равен достъп и намаляването на времето за чакане. Съотношението на неудовлетворените потребности от медицински грижи във Финландия остава над средното за ЕС. По-специално, лицата, които не са част от работната сила, изпитват затруднения да получат необходимите медицински грижи поради дълги списъци с чакащи.

               (10)На фона на намаляването на населението в работоспособна възраст и все по-големия брой свободни работни места на пазара на труда се появява напрежение. В същото време равнищата на активност и заетост във Финландия са по-ниски, отколкото в другите скандинавски страни, а структурната безработица продължава да възлиза на 7 % през 2018 г. Това отчасти отразява „капаните“ на незаетостта и безработицата, които възпрепятстват по-доброто използване на работната сила. Сред основните пречки пред връщането на хората на работа са сложната система от обезщетения и съчетаването на различните видове обезщетения и надбавки. Обезщетенията намаляват бързо с повишаването на доходите, което поражда риска започването на работа да не бъде достатъчно привлекателно от финансова гледна точка. Несигурността във връзка с равнището на обезщетенията и срока за възстановяването им намалява привлекателността на работата по краткосрочни договори и работата на непълно работно време. Експериментът с основния доход, чиито предварителни резултати бяха публикувани през февруари 2019 г., предоставя известна информация за адаптирането на системата за социална сигурност, така че да съчетава по-ефективно обезщетенията с доходите.

               (11)Инвестициите в активното приобщаване, особено по отношение на групите, които са най-отдалечени от пазара на труда, са необходими за увеличаване на процента на участие сега, когато процентите на активност и заетост са близки до предкризисните равнища. Всеобхватни реформи, които имат за цел да стимулират участието в пазара на труда, биха могли да подобрят възможностите на пазара на труда за някои групи от населението. Това се отнася за хората с мигрантски произход, жените в детеродна възраст, нискоквалифицираните мъже, частично работоспособните и хората с увреждания. Някои услуги за безработните и неактивните лица са разпръснати между различни органи и доставчици. За да се помогне на тези групи да достигнат и да останат на пазара на труда са необходими индивидуализирани и интегрирани услуги и политики за активиране и рехабилитация. Дълготрайното полагане на грижи от страна на жените допринася за разликата в заетостта между половете и разликата в заплащането между жените и мъжете. Правителството започна процес за реформа на отпуска по семейни причини, но не го приключи.

               (12)Осигуряването на предлагане на работна ръка в период на демографски и технологични промени е от възлово значение за насърчаването на устойчив и приобщаващ растеж във Финландия. Инвестирането в умения, особено в онези, които са от значение за пазара на труда, ще помогне да се отговори на предизвикателствата, възникнали в резултат на структурна промяна в икономиката. Технологичните промени налагат непрекъснато обучение и преквалификация на работната сила чрез гъвкави форми на учене, включително чрез насочване на вниманието към учене, образование и обучение в зряла възраст. Това би трябвало да увеличи професионалната мобилност, да намали несъответствията между търсените и предлаганите умения и да спомогне за посрещане на бъдещите нужди на пазара на труда.

               (13)За Финландия има риск да не постигне целта от 50 % за рециклиране на битовите отпадъци за 2020 г. По-конкретно, битовите отпадъци все повече се изгарят (60 % през 2017 г. в сравнение с 55 % през 2016 г.).

               (14)Въпреки че публичните разходи за научно-изследователска и развойна дейност понастоящем се стабилизират, Финландия отчете най-резкия спад сред всички държави — членки на ЕС, от 2009 г. насам в инвестициите на частния сектор в научноизследователска и развойна дейност. Въпреки подобрението на макроикономическата ситуация през последните години инвестициите на частния сектор в научноизследователска и развойна дейност все още не са се възстановили. По-големият интензитет на инвестициите в научноизследователска и развойна дейност е възлов фактор, позволяващ на структурната промяна да благоприятства икономическите сектори с интензивно използване на знания, както и да укрепи потенциала за дългосрочен растеж. Освен това сътрудничеството между висшите учебни заведения и стопанския сектор продължава да бъде една от основните пречки пред стимулирането на иновациите и пазарната им реализация.

               (15)Поради разпръснато население, слабостите в областта на транспорта могат да попречат на хората да се местят, за да намерят работа. Стратегическите инвестиции в транспортната инфраструктура може да подобрят трудовата мобилност и по този начин да укрепят функционирането на пазарите на труда. Едновременно с това, тъй като транспортните разходи се отразяват относително силно на крайната цена на продуктите във Финландия в сравнение с други държави — членки на ЕС, инфраструктурните връзки може да повишат достъпа до пазари в чужбина.

               (16)Стратегическите инвестиции в декарбонизация на енергоемките отрасли и транспортния сектор ще спомогнат за постигането на дългосрочните икономически цели и целите по отношение на климата. Финландия е лидер в иновациите в областта на чистата енергия и в частните разходи за научноизследователски и развойни дейности в тази област. Допълнителни инвестиции в някои от нейните програми за чиста енергия до 2021 г., както са планирани в бюджета, биха помогнали на Финландия да постигне своите цели за постигане на въглеродна неутралност. Освен амбициозните цели на Финландия да увеличи дела на биогоривата, електрификацията е икономически ефективен вариант да намали въглеродните емисии в транспорта, предвид напредъка, постигнат в намаляването на въглеродните емисии в производството на електроенергия.

               (17)Ниските лихвени проценти и подобрената икономическа перспектива увеличиха общия обем на кредитирането, особено чрез дружества за жилищно настаняване (които предлагат различна форма на собственост върху жилище). Едновременно с това потребителските кредити се увеличават бързо и все по-голям дял от това кредитиране се отпуска от чуждестранни банки, финансови институции, различни от кредитните институции, дружества, предоставящи малки заеми, и чрез кредитиране между физически лица. Поради това дългът на домакинствата продължава да е на изключително високо равнище (67 % от БВП през 2017 г.). Дългът е предимно с променлив лихвен процент, което представлява риск, в случай че лихвените проценти се увеличат в средносрочен план. Финансовият надзорен орган на Финландия прие редица мерки за ограничаване нарастването на равнището на задлъжнялост на домакинствата. Въпреки това не се очаква скоро активно намаляване на задлъжнялостта, особено като се има предвид, че лихвените проценти продължават да бъдат ниски и доверието на потребителите е все още е относително силно.

               (18)На този етап Финландия не разполага с всеобхватен (т.е. събиране както на положителни, така и на отрицателни данни за длъжниците) кредитен регистър, в който да попадат основните ѝ банки. Неговата липса може да попречи на банките да имат ясна представа за общата задлъжнялост на домакинствата. През последната година бе извършена подготвителна работа за създаването на регистър от този вид.

               (19)Програмирането на средства от ЕС за периода 2021—2027 г. спомогна за справяне с някои от пропуските, установени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за държавата
                  7
               . Това ще даде на Финландия възможност да използва оптимално тези фондове в определените сектори, като взима предвид регионалните различия.

               (20)В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Финландия и го публикува в доклада за страната от 2019 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност за 2019 г., националната програма за реформи за 2019 г. и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Финландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Финландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (21)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г., като становището
                  8
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               (22)С оглед на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2019 г. и програмата за стабилност за 2019 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Финландия да предприеме следните действия през 2019 и 2020 г.:

               1.Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 1,9 % през 2020 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,5 % от БВП. Да подобри разходната ефективност и равния достъп до социалните и здравните услуги.

               2.Да подобри стимулите за приемане на предложена работа и да повиши уменията и активното приобщаване, по-специално чрез адекватни и добре интегрирани услуги за безработните и незаетите лица.

               3.Да ориентира икономическата политика, свързана с инвестициите, към научните изследвания и иновации, ниските въглеродни емисии, енергийния преход и устойчивия транспорт, като вземе предвид регионалните различия.

               4.Да засили наблюдението на дълга на домакинствата и да създаде система на кредитен регистър.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Работен документ на службите на Комисията SWD (2019) 1025 final.

                     (3)

                        Регламент (ЕС) № 1303./2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (4)

                        СОМ(2014) 494 final.

                     (5)

                        Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

                     (6)

                        Нетните първични разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (7)

                        Работен документ на службите на Комисията SWD (2019) 1025 final.

                     (8)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.