               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 20.11.2019
            COM(2019) 912 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            с оглед на отстраняването на наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел в Румъния
            {SWD(2019) 932 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               с оглед на отстраняването на наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел

                  в Румъния

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 10, параграф 2, втора алинея от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)В съответствие с член 121 от Договора държавите членки насърчават стабилните публични финанси в средносрочен план чрез координиране на икономическите политики и многостранно наблюдение, за да се избегне възникването на прекомерен държавен дефицит.

               (2)Пактът за стабилност и растеж се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.

               (3)През юни 2017 г. и юни 2018 г. Съветът констатира в съответствие с член 121, параграф 4 от Договора, че съответно през 2016 г. и 2017 г. в Румъния е наблюдавано значително отклонение от средносрочната бюджетна цел или от плана за корекции за постигането ѝ. С оглед на установените значителни отклонения Съветът отправи препоръки на 16 юни 2017 г.
                  2
                и на 22 юни 2018 г.
                  3
                за това Румъния да предприеме необходимите мерки на политиката, за да преодолее тези отклонения. Впоследствие Съветът констатира, че Румъния не е предприела ефективни действия в отговор на тези препоръки и отправи преразгледани препоръки съответно на 5 декември 2017 г.
                  4
                и на 4 декември 2018 г.
                  5
                След това Съветът констатира, че Румъния не е предприела ефективни действия в отговор и на тези препоръки.

               (4)На 14 юни 2019 г. Съветът реши, че през 2018 г. в Румъния отново се е наблюдавало значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, и отправи препоръка за това Румъния да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  6
                не надвишава 4,5 % през 2019 г. и 5,1 % през 2020 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо в размер на 1 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. и на 0,75 % от БВП през 2020 г.
                  7
                Също така той препоръча на Румъния да използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита, а мерките за бюджетна консолидация следва да осигурят трайно подобрение на структурното салдо по консолидирания държавен бюджет по начин, който благоприятства икономическия растеж. Съветът определи краен срок до 15 октомври 2019 г., в който Румъния да докладва относно действията, предприети в отговор на посочената препоръка.

               (5)На 9 юли 2019 г. Съветът препоръча на Румъния през 2019 г. и 2020 г. да гарантира, че спазва препоръката на Съвета от 14 юни 2019 г., с оглед на това да се отстрани значителното отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел
                  8
               .

               (6)На 25 септември 2019 г. Комисията проведе мисия за засилено наблюдение в Румъния с цел да извърши мониторинг на място съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97. След като изпрати предварителните си заключения на румънските органи за коментар, Комисията докладва констатациите си на Съвета на [20 ноември] 2019 г. Тези заключения бяха оповестени публично.

               (7)На 15 октомври 2019 г. румънските органи предоставиха доклада относно ефективните действия в отговор на препоръката на Съвета от 14 юни 2019 г. Като се има предвид информацията, предоставена от органите в този доклад, и цялостната оценка въз основа на прогнозата на Комисията от есента на 2019 г., на 20 ноември 2019 г. Съветът стигна до заключението, че Румъния не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 14 юни 2019 г.

               (8)С оглед на липсата на ефективни действия от страна на Румъния и на натрупаното голямо отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, е целесъобразно към Румъния да се отправи преразгледана препоръка относно подходящите мерки, които да бъдат предприети по член 121, параграф 4 от Договора.

               (9)Въз основа на прогнозата на Комисията от есента на 2019 г. се очаква структурното салдо на Румъния да се влоши с 0,8 % от БВП през 2019 г. и с още 0,8 % от БВП през 2020 г. В резултат на това се прогнозира структурният дефицит да бъде 2,5 % от БВП и 3,4 % от БВП съответно през 2019 г. и 2020 г., което е далеч от средносрочната бюджетна цел за структурен дефицит от 1,0 % от БВП.

               (10)Годишната корекция на структурното салдо от 0,75 % от БВП за 2020 г., препоръчана от Съвета на 14 юни 2019 г., следва да бъде придружена от допълнително усилие, за да може да се коригират натрупаните отклонения и Румъния да бъде върната към подходящ план за корекции след отклоненията в миналото. Допълнително подобрение от 0,25% от БВП изглежда целесъобразно предвид мащаба на натрупаните отклонения от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. То ще ускори корекцията обратно в посока към средносрочната бюджетна цел, без да се излага на риск икономическият растеж.

               (11)Съгласно прогнозата на Комисията от есента на 2019 г. бюджетният дефицит ще възлиза на 3,6 % през 2019 г. и 4,4 % през 2020 г., което е над референтната стойност от 3 % от БВП по Договора. Изискваната корекция на структурното салдо също изглежда подходяща, за да се гарантира, че през 2020 г. Румъния спазва референтната стойност от 3 % от БВП по Договора.

               (12)Въз основа на прогнозата на Комисията от есента на 2019 г. изискваното подобрение на структурното салдо с 1,0% от БВП през 2020 г. съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи, който не надвишава 4,4%.

               (13)Според прогнозата на Комисията от есента на 2019 г. се очаква влошаване на структурното салдо с 0,8 % от БВП през 2020 г. Поради това структурно подобрение от 1,0 % от БВП съответства на необходимост да се предприемат мерки с общ структурен резултат от 1,8% от БВП в сравнение с настоящия основен сценарий съгласно прогнозата на Комисията от есента на 2019 г.

               (14)Непредприемането на действия, свързани с предишните препоръки за коригиране на наблюдаваното значително отклонение, и рискът от превишаване на референтната стойност по Договора налагат спешни действия за връщането на фискалната политика на Румъния към предпазлив подход.

               (15)За да се постигнат препоръчаните бюджетни цели, е от решаващо значение Румъния да приеме и строго да прилага необходимите мерки, както и да следи отблизо промените в текущите разходи.

               (16)Изискванията, заложени в настоящата препоръка, отменят съответните елементи, определени в препоръката на Съвета от 14 юни 2019 г.

               (17)Румъния следва да докладва на Съвета относно мерките, предприети в отговор на настоящата препоръка, в срок до 15 април 2020 г., евентуално като част от своята програма за конвергенция, подадена съгласно член 7 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (18)Целесъобразно е настоящата препоръка да се оповести публично,

               ПРЕПОРЪЧВА НА РУМЪНИЯ:

               (1)Да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 4,4% през 2020 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 1,0% от БВП, като по този начин държавата членка се придържа към подходящ план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел.

               (2)Да използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита; Да предприеме мерки за бюджетна консолидация, гарантиращи трайно подобрение на структурното салдо по консолидирания държавен бюджет по начин, който благоприятства икономическия растеж;

               (3)Да докладва на Съвета до 15 април 2020 г. за предприетите действия в отговор на настоящата препоръка. За да бъдат спазени изискванията на необходимия план за корекции, в доклада следва да се предоставят достатъчно конкретни и надеждно представени мерки, включително бюджетното отражение на всяка от тях, както и актуализирани и подробни бюджетни прогнози за 2020 г.

               Адресат на настоящата препоръка е Румъния.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ C 216, 6.7.2017 г., стр. 1.

                     (3)

                        ОВ C 223, 27.6.2018г., стр. 3.

                     (4)

                        ОВ C 439, 20.12.2017 г., стр. 1.

                     (5)

                        ОВ C 460, 21.12.2018 г., стр. 1.

                     (6)

                        Нетните първични държавни разходи включват общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционни промени в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал, финансирано от държавата, се изглажда за 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (7)

                        ОВ C 210, 21.6.2019 г., стр. 1.

                     (8)

                        ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 135.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Страсбург, 17.12.2019
            COM(2019) 652 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно икономическата политика на еврозоната
            {SWD(2019) 631 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно икономическата политика на еврозоната

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 136, във връзка с член 121, параграф 2 от него.

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

                като има предвид, че:

               (1)В еврозоната икономическият растеж се запазва, но в перспектива съществуват взаимосвързани рискове и несигурност на хоризонта. Освен това съществува риск от допълнителен продължителен период на слаб растеж и инфлация, породен от анемичната продуктивност и застаряването на населението. Въпреки че разликата между фактическия и потенциалния БВП стана положителна от 2017 г. насам и възлезе на 0,7 % от потенциалния БВП през 2018 г., потенциалният растеж ще остане под равнищата отпреди кризата
                  3
               . През 2018 г. същинската инфлация остана в диапазона от 1—1½% и се очаква да се задържи на около 1½% през 2019 г., 2020 г. и 2021 г. Показателите на пазара на труда продължават да се подобряват, макар и с по-бавни темпове, а растежът на заетостта се очаква да се забави допълнително. Остават и предизвикателствата по отношение на качеството на работните места. Затвърди се растежът на номиналните заплати, който достигна около 2¼% през 2018 г. след няколко години под 2,0 % и се очаква да достигне около 2½% през 2019 г., но да се понижи до 2¼% през 2020—2021 г. Въпреки добрите условия на пазара на труда, реалният растеж на заплатите се увеличи бавно, оставайки слаб — под 1 % през 2018 г. и 2019 г., и се очаква да бъде съответно 0,7 % и 0,8 % за 2020 г. и 2021 г. Прогнозира се излишъкът по текущата сметка на еврозоната да намалее. Държавите членки с дефицит ограничиха или обърнаха своите дефицити по текущата сметка, макар да продължават да регистрират големи отрицателни НМИП
                  4
               . Същевременно някои държави членки продължават да поддържат постоянно големи излишъци по текущата сметка и поради това продължават да увеличават нетните си международни инвестиционни позиции (НМИП). Динамиката на текущата сметка в еврозоната е засегната от отслабването на външното търсене, особено за ориентираните към износ държави членки с големи излишъци по текущата сметка, които са силно зависими от чуждестранното търсене на износ.

               (2)За увеличаването на потенциала за растеж, като същевременно се гарантират екологична и социална устойчивост и постигане на реално сближаване между държавите членки от еврозоната, са необходими структурни реформи за укрепване на устойчивия растеж и инвестициите в материални и нематериални активи с цел повишаване на производителността. Това ще помогне по-специално на онези държави членки, чийто потенциал за растеж е очевидно по-слаб от средния за еврозоната. Това ще бъде необходимо също така, за да се предотврати настъпването в икономиката на еврозоната на продължителен период на слаб потенциал за растеж и производителност, ниска инфлация на цените и слабо увеличение на заплатите, както и нарастващи неравенства. Реформите и инвестициите продължават да бъдат от решаващо значение, за да се гарантира, че еврозоната възобновява динамиката си на растеж, преодолява по-силния натиск в средносрочен и дългосрочен план, произтичащ също от влошаването на демографията, и улеснява прехода към устойчива икономика, което ще помогне на еврозоната и нейните държави членки да постигнат целите за устойчиво развитие на Организацията на обединените нации.

               (3)Икономическото въздействие на изменението на климата става видимо — един от най-големите системни рискове, пред които са изправени днес световната икономика, финансовите системи и обществата. Все по-често се наблюдават рискове за световната икономика от изменението на климата и в по-общ план от влошаването на състоянието на околната среда и те ще се отразят на най-уязвимите групи в нашите общества. Ако тези рискове не са посрещнати от подходящи мерки, това може да има отрицателни последици за устойчивостта на нашите икономики, за приобщаването и за потенциала за дългосрочен растеж. В този контекст от съществено значение ще бъдат инвестициите и създаването на регулаторни и финансови условия за организиран преход към устойчива икономика. Ако към тях се подходи правилно, предизвикателствата в областта на околната среда и климата представляват също така възможност за съживяване на европейската икономика с цел постигане на устойчиво развитие. В тази връзка Комисията предложи Европейски зелен пакт като стратегия на Европа за растеж, която ще включва първия европейски законодателен акт в областта на климата, чрез който целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г. ще залегне в законодателството. В същото време при прехода към зелена икономика ще трябва да се вземе предвид въздействието върху различните части на обществото. Инвестициите за улесняване на прехода към устойчива икономика ще трябва да бъдат придружени от инвестиции в умения и подкрепа за преходите от едно работно място към друго, за да се гарантира, че всички граждани се възползват от предимствата на технологичните промени, особено в секторите и регионите, които изостават в цифровите и зелени преходи.

               (4)Мобилизирането на публични и частни средства за инвестиции в прехода към зелена и цифрова икономика може да спомогне за постигането на растеж в краткосрочен план и за посрещането на дългосрочните предизвикателства, пред които са изправени нашите икономики. Въпреки че цифровата революция може да разкрие възможности по отношение на производителността, растежа и създаването на работни места, тя може също така да създаде предизвикателства, по-специално за по-малко квалифицираните работници, които не разполагат с умения да работят с нови технологии. Различната скорост, с която държавите членки от еврозоната осъществяват прехода към цифрова икономика, би могла да се окаже значителен риск за сближаването и макроикономическата стабилност. Този риск би могъл да се увеличи поради силните агломерационни ефекти, от които често се възползват големите градове, и динамиката на принципа „победителят получава всичко“, която често се среща в областта на цифровите технологии, а това може да допринесе за неравенството и да окаже отрицателно въздействие върху сближаването. Инвестициите следва да бъдат насочени към осъществяването на научни изследвания и иновации, но също така и към по-широко разпространение на иновациите в цялата икономика.

               (5)Една по-координирана инвестиционна стратегия, съчетана с по-големи усилия за реформи на равнището на еврозоната, ще бъде от основно значение за подпомагането на растежа и ще отговори на дългосрочните предизвикателства, като например изменението на климата и трансформацията на технологиите. Бюджетният инструмент за сближаване и конкурентоспособност, който ще бъде включен в Програмата за подкрепа на реформите, ще осигури финансова подкрепа за държавите членки от еврозоната при изпълнението на пакетите от реформи и инвестиции. InvestEU, който ще допринесе също за Плана за инвестиции за устойчива Европа, има за цел също така да мобилизира най-малко 650 милиарда евро допълнителни инвестиции за насърчаване на иновациите и създаването на работни места в ЕС, включително чрез финансиране на устойчива инфраструктура. Фондовете на политиката на сближаване, които са от основно значение за подпомагане на нашите региони и селските райони, също играят роля в климатичния и технологичен преход, като насърчават устойчивото развитие. Европейската инвестиционна банка вече заделя за инвестиции в областта на климата 25 % от цялото си финансиране и обяви намерението си да увеличи двойно този дял. За да се постигнат целите на Съюза за устойчивост, от съществено значение ще бъде да се осъществяват инвестиционни проекти на национално и поднационално равнище, които обхващат приспособяването към изменението на климата и смекчаването на последиците от него, енергийния преход, декарбонизацията или кръговата икономика. Инвестициите в мрежови индустрии и инфраструктури могат да спомогнат за подобряване на конкурентоспособността на еврозоната и за насърчаване на прехода към по-устойчив транспорт. Освен това инвестициите в нематериални активи като научноизследователска и развойна дейност и умения биха били от възлово значение за подготовката на пазара на труда в еврозоната за бъдещите предизвикателства.

               (6)Последиците от икономическата експанзия през последните години не бяха усетени равномерно в държавите членки и между регионите и отделните държави. Въпреки че равнищата на разполагаемия доход напоследък се повишиха, те остават под равнищата отпреди кризата в няколко държави членки от еврозоната. Броят на хората, изложени на риск от бедност и социално изключване, намалява в повечето държави членки и понастоящем е с 5 милиона души под върховата си стойност от 2012 г., но остава над равнищата от 2008 г. в еврозоната. След период на нарастващи разлики, през последните няколко години някои държави членки се доближиха до тези с най-високи постижения по критерия БВП на глава от населението. Въпреки това делът на най-високите доходи бавно се увеличи през последното десетилетие, а между държавите членки продължават да са налице големи различия. За да се насърчи сближаването във възходяща посока в държавите членки и между тях, ще е важно да се насърчават политики, чиято цел е да повишат както ефективността, така и справедливостта, в съответствие с целите за устойчиво развитие. Те водят до по-добри макроикономически резултати с по-равномерно разпределени ползи за обществото като цяло, което също спомага за укрепване на сближаването в еврозоната.

               (7)Съгласуваността и балансираното съчетание от макроикономически политики на еврозоната, сред които паричната, фискалната и структурната политика, са от решаващо значение, за да се гарантира стабилен, приобщаващ и устойчив икономически растеж и да се реагира ефективно на трайната слаба инфлация, неблагоприятните перспективи и рисковете за дългосрочния растеж. Европейската централна банка поддържа гъвкава парична политика, за да подпомогне инфлацията да се приближи до средносрочната ѝ цел, като в същото време подкрепя растежа и създаването на работни места. Фискалната политика трябва да допълва паричната политика, както и структурните реформи в различните сектори, включително необходимите за завършване на структурата на Икономическия и паричен съюз (ИПС).

               (8)Координирането на националните фискални политики при пълно зачитане на Пакта за стабилност и растеж, като същевременно се вземат предвид наличното фискално пространство и ефекти в отделните държави, подкрепя правилното функциониране на ИПС. Очаква се фискалната позиция на еврозоната да бъде от неутрална като цяло до леко експанзионистична през 2020 г. и 2021 г. В същото време националните фискални политики продължават да бъдат недостатъчно диференцирани с оглед на наличното фискално пространство в държавите членки. Провеждането на разумни фискални политики от държавите членки с високи равнища на публичен дълг ще намали публичния дълг, ще намали уязвимостта им към сътресения и ще даде възможност за пълното задействане на автоматичните стабилизатори в случай на икономически спад. От друга страна, допълнителното стимулиране на инвестициите и на други производствени разходи в държавите членки с благоприятна бюджетна позиция би подкрепило растежа в краткосрочен и средносрочен план, като същевременно ще допринесе за възстановяването на баланса на икономиката на еврозоната. В случай на влошаващи се перспективи, за да се поддържа растежът в краткосрочен план, е важно постигането на експанзионистична фискална позиция на съвкупно равнище, съсредоточена върху производствените разходи, при следване на политики, зачитащи напълно Пакта за стабилност и растеж, отчитащи специфичните за всяка държава обстоятелства и избягващи, доколкото е възможно, процикличността .

               (9)Фискалните структурни реформи продължават да бъдат от решаващо значение за подобряване на фискалната устойчивост, укрепване на потенциала за растеж и създаване на условия за ефективни фискални политики в случай на икономически спад. Добре функциониращите национални фискални рамки, заедно с редовните и задълбочени прегледи на разходите и ефективните и прозрачни обществени поръчки, могат да повишат ефикасността и ефективността на публичните разходи и да подобрят надеждността и качеството на фискалните политики. Подобряването на състава на националните бюджети както по отношение на приходите, така и по отношение на разходите, включително пренасочването на ресурси към инвестициите чрез създаването на стратегии за публични инвестиции, ще увеличи въздействието на публичните бюджети върху растежа, ще повиши производителността и ще започне да посреща дългосрочните предизвикателства на зелената и цифровата икономика. Опростяването и модернизирането на данъчните системи и борбата с данъчните измами, отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци чрез предприемането на мерки срещу агресивното данъчно планиране са от съществено значение за това данъчните системи да станат по-ефикасни и по-справедливи. Лекотата, с която мобилните ресурси могат да се движат в рамките на еврозоната, увеличава възможностите за данъчна конкуренция. Поради това координацията между държавите членки е от съществено значение за справяне с прехвърлянето на печалби, прекомерната данъчна конкуренция и цялостната надпревара за достигане на най-ниски равнища по отношение на корпоративното данъчно облагане. Постигането на споразумение за обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък, както и споразумение за преглед на разпределението на печалбата между държавите и за гарантиране на минимално ефективно данъчно облагане ще бъдат от решаващо значение в това начинание. Данъчната тежест в еврозоната е относително висока и е ориентирана към труда, като данъците върху недвижимите имоти или околната среда представляват много малък дял от данъчните приходи. Последните два обаче могат да бъдат по-малко вредни за растежа и за предлагането и търсенето на работна ръка и могат да допринесат за устойчив растеж, като стимулират „по-екологосъобразно“ поведение от страна на потребителите и производителите. При данъчното облагане трябва да се взема по-добре предвид измерението, свързано с климата, и да се отчитат по по-последователен начин въглеродните емисии и изместването им. По тази причина, за да бъде подпомогнат преходът към зелена икономика, ще бъде предложено да се насърчи разработването на бюджетни политики, които водят до ангажименти в областта на околната среда, и да бъде преразгледана Директивата за данъчно облагане на енергийните продукти и електроенергията, както и, при необходимост, да се създаде механизъм за корекция на въглеродните емисии на границите, с цел да бъде избегнато изместването на въглеродни емисии и за да се запазят равнопоставените условия на конкуренция с предприятията от трети държави.

               (10)Структурните и институционалните реформи, които увеличават конкуренцията на продуктовите пазари, насърчават ефективното използване на ресурсите, подобряват бизнес средата и качеството на публичните администрации, включително ефективността на правораздаването, са важни за устойчивостта на държавите членки от еврозоната. Устойчивите икономически структури пречат на сътресенията да оказват значително и дълготрайно въздействие върху доходите и предлагането на работна ръка и могат да улеснят функционирането на фискалната и паричната политика и да ограничат различията, особено в периоди на спад, създавайки по-благоприятни условия за устойчив и приобщаващ растеж. По-доброто координиране и изпълнение на структурните реформи, по-специално на тези, които са предвидени в специфичните за всяка държава препоръки, може да предизвика разпространение на положителни ефекти сред държавите членки. В това отношение националните съвети по производителността могат да играят важна роля за увеличаване на ангажираността с реформите и за подобряване на изпълнението им. Необходими са и реформи, за да се посрещнат дългосрочните предизвикателства като климатичния преход и технологичната трансформация. Задълбочаването на интеграцията на единния пазар, която се доказа като основен двигател на растежа и сближаването между държавите членки, също може да допринесе за повишаване на производителността.

               (11)Европейският стълб на социалните права определя двадесет принципа за насърчаване на равните възможности и достъпа до пазара на труда, справедливите условия на труд и социалната закрила и социалното приобщаване. Той е замислен като ориентир за насърчаване на сближаването във възходяща посока с цел постигане на по-добри условия на труд и живот. По-силните и по-приобщаващи икономики и общества могат на свой ред да насърчат устойчивостта на Съюза и еврозоната. Реформите и инвестициите в умения, преходите от едно работно място към друго и по-ефективната социална закрила също са важни, за да съпътстват справедливия и честен преход към екологична и цифрова икономика. Пълното прилагане на стълба на всички равнища, като се вземат надлежно предвид съответните компетенции, ще бъде от съществено значение за насърчаване на сближаването във възходяща посока.

               (12)Реформите, които увеличават участието на пазара на труда, насърчават създаването на качествени работни места, подкрепят успешните преминавания от едно работно място на друго, намаляват сегментирането и насърчават социалния диалог, могат да спомогнат за насърчаване на приобщаващия растеж, подобряване на икономическата устойчивост и автоматичното стабилизиране, намаляване на неравенствата и преодоляване на бедността и социалното изключване. Индивидуализираната подкрепа за намиране на работа, обучението и преквалификацията са от възлово значение за насърчаване на навременното реинтегриране на търсещите работа лица. Достъпът до висококачествено образование и обучение през целия жизнен цикъл изисква подходящи инвестиции с цел подобряване на човешкия капитал и уменията, включително с оглед на цифровия и зеления преход. Това допринася за подобряване на пригодността за заетост, производителността, капацитета за иновации и заплатите в средносрочен и дългосрочен план, като по този начин се повишава устойчивостта на еврозоната. Законодателството в областта на защитата на заетостта трябва да предвижда справедливи и достойни условия на труд за всички работници, особено с оглед на възникващите атипични форми на заетост, съпроводени от нови възможности, но също и от предизвикателства, свързани със сигурността на работното място и социалната закрила. Ефективните и устойчиви системи за социална закрила са от решаващо значение за осигуряването на подходящи доходи и достъп до качествени услуги. Пенсионните реформи и политиките за постигане на равновесие между професионалния и личния живот могат значително да насърчат участието на пазара на труда, като запазят дългосрочната устойчивост на европейските системи за социална сигурност. Изместването на данъчното облагане от труда би могло уместно да бъде насочено по-специално към ниските доходи и втория работещ член на домакинството. Участието на социалните партньори в заетостта, социалните и икономическите реформи е от решаващо значение за засилване на ангажираността и за подкрепа на изпълнението на реформите.

               (13)Устойчивостта на финансовия сектор в еврозоната се увеличи в периода след кризата, но продължават да са налице уязвимости. Дългът на предприятията и домакинствата продължава да бъде голям в няколко държави, като в много случаи националните данъчни системи все още съдържат склонност към задлъжняване. Необходимостта от адаптиране на бизнес моделите на банките, условията на ниски лихвени проценти и увеличаването на конкуренцията от други форми на финансиране продължават да оказват натиск върху конкурентоспособността на банките. Постигнат бе устойчив напредък в намаляването на риска, по-специално във връзка с намаляването на необслужваните заеми. Въпреки това, в държавите, в които необслужваните заеми продължават да бъдат доста големи, за тях са необходими по-нататъшни постоянни усилия, и всички държави членки следва да въведат подходящи политики, предотвратяващи натрупването на необслужвани заеми. През март 2018 г. Комисията представи пакет от мерки за намаляване на риска, за да бъде улеснено както управлението на наследените необслужвани заеми, така и да се предотврати бъдещото им натрупване. Като част от законодателните мерки относно необслужваните заеми през април 2019 г.
                  5
                беше приет регламент, с който се въвежда „задължителен пруденциален предпазен механизъм“, за да се предотврати рискът от недостиг на провизии за бъдещи необслужвани заеми; трябва да се постигне допълнителен напредък, за да продължи решаването на проблема с необслужваните заеми, по-специално като се напредне по проекта за директива относно вторичните пазари за необслужвани заеми. Както се подчертава в докладите на Комисията относно борбата с изпирането на пари, публикувани през юли 2019 г.
                  6
               , в Съюза е необходим по-всеобхватен подход за борба с изпирането на пари и финансирането на терористични дейности, за да бъдат отстранени установените структурни недостатъци. За тази цел е необходимо, по-специално, по-стриктно правоприлагане и по-добър надзор чрез по-единно действие на ЕС.

               (14)Отбелязан бе напредък в реализирането на банковия съюз, включително чрез неотдавнашното споразумение относно привеждането в действие на общия механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране, но той все още не е завършен. Беше създадена работна група на високо равнище, която да продължи техническата работа за започване на политическите преговори за създаване на европейска схема за застраховане на депозитите (ЕСЗД). Тази дейност трябва да приключи предвид значението на ЕСЗД за изграждането на стабилен банков съюз, както и в рамките на по-широката структура на ИПС, която налага да бъдат взети предвид всички елементи, които са от значение и благоприятстват стабилността и ефективността на европейския банков сектор. Накрая, Комисията постигна резултати от всички действия, обявени във връзка със съюза на капиталовите пазари. Понякога обаче липсваше конкретна подкрепа за определени законодателни досиета, поради което са необходими подновени усилия за отстраняването на правните, данъчните и регулаторните пречки пред създаването на съюз на капиталовите пазари, по-специално по отношение на правилата за достъп до финансиране, несъстоятелност, надзор и данъчни различия, както и за постигане на по-ефективен надзор от страна на ЕС. Ролята и функционирането на националните пазари на държавни облигации трябва също да бъде оценена, за да бъде прекъсната така наречената връзка между банките и държавата.

               (15)За укрепването на структурата на ИПС е необходимо приоритетно да се изпълнят действията, посочени в изявлението от декември 2019 г. на срещата на върха на държавите от еврозоната, но също предложенията на Комисията, с които се определят допълнителни стъпки към завършването на ИПС. В съобщението от юни 2019 г. относно „Задълбочаване на европейския икономически и паричен съюз: равносметка четири години след доклада на петимата председатели“ се представя актуалното състояние и се очертават областите, в които усилията за реформи следва да се съсредоточат в краткосрочен и средносрочен план. С политическото споразумение за бюджетния инструмент за сближаване и конкурентоспособност в еврозоната бе постигнат известен напредък в икономическия съюз. Продължават дискусиите за подобряване на набора от инструменти на Европейския механизъм за стабилност и за преразглеждане на договора за създаването му. В Съвета обаче не се проведоха обсъждания относно функция за фискална стабилизация на еврозоната, нито за реформа на управлението на еврозоната. Комисията възнамерява да предложи европейска презастрахователна схема за обезщетения при безработица с цел гражданите да бъдат защитени по-добре в случай на икономически сътресения.

               (16)Завършването на ИПС ще доведе до по-добри макроикономически резултати. Ако остане незавършен, ИПС ще възпрепятства финансовата интеграция. Това ограничава възможностите за финансиране на така необходимите инвестиции с цел насърчаване на приобщаваща, продуктивна, устойчива и стабилна икономика. Един незавършен ИПС възпрепятства също безпроблемното функциониране на трансмисионните механизми на паричната политика в еврозоната и ограничава способността на Европа да определя своята икономическа съдба. Освен това липсата на централна функция за фискална стабилизация значително отслабва антицикличния фискален капацитет на еврозоната. Още нещо: преходът към междуправителствени решения не беше съпътстван от подходяща отчетност на равнище ЕС. Поради това подобренията в управлението на органите от еврозоната ще бъдат от основно значение за повишаване на демократичната отчетност. Укрепването на ИПС е от възлово значение, за да се засили влиянието на Европа в света, да се развие международната роля на еврото и да се допринесе за отворена, многостранна и основана на правила световна икономика. Важно е обсъжданията да продължат да се провеждат по открит и прозрачен начин спрямо държавите членки извън еврозоната при пълно зачитане на вътрешния пазар на Съюза.

               ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат, заедно и поотделно в рамките на Еврогрупата, следните действия за периода 2020—2021 г.:

               1.В държавите членки от еврозоната с дефицит по текущата сметка или с голям външен дълг да продължат реформите за повишаване на конкурентоспособността и намаляване на външния дълг. В държавите членки от еврозоната с големи излишъци по текущата сметка да укрепят условията за подпомагане на растежа на заплатите при зачитане на ролята на социалните партньори и да изпълняват мерки за насърчаване на публичните и частните инвестиции. Всички държави членки да насърчават производителността, като подобряват бизнес средата и качеството на институциите, повишават устойчивостта чрез подобряване на функционирането на пазарите на стоки и услуги, особено чрез задълбочаване на единния пазар. Да подкрепят справедливия и приобщаващ преход към конкурентна зелена и цифрова икономика посредством материални и нематериални инвестиции, както публични, така и частни.

               2.Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост да следват разумни политики, които да ориентират по надежден начин публичния дълг към устойчива низходяща тенденция. Държавите членки, които разполагат с благоприятна фискална позиция, да я използват за допълнително насърчаване на висококачествените инвестиции. В случай на влошаващи се перспективи, да постигнат експанзионистична фискална позиция на съвкупно равнище, при следване на политики, зачитащи напълно Пакта за стабилност и растеж, вземащи под внимание специфичните за всяка държава обстоятелства, и да избягват, доколкото е възможно, процикличността, както и да имат готовност да координират политиките в еврогрупата. Да подобрят ефективността на националните фискални уредби и качеството на публичните финанси и да приемат благоприятстващи растежа данъчни и бюджетни мерки, които да укрепват устойчивостта на икономиката. Да подкрепят и изпълняват действията на ЕС за борба с агресивното данъчно планиране и да спрат надпреварата за достигане на най-ниски равнища в корпоративното данъчно облагане.

               3.Да укрепят системите за образование и обучение и инвестициите в умения. Да повишат ефективността на активните политики на пазара на труда, които подкрепят интеграцията на пазара на труда и успешното преминаване от едно работно място на друго, включително към повече цифрови и екологосъобразни работни места. Да насърчават участието на пазара на труда, включително на жените, и да изместят данъците от труда, по-специално за лицата с ниски доходи и вторите работещи членове на домакинството. Да насърчават създаването на качествени работни места, справедливи условия на труд и да преодолеят сегментацията на пазара на труда. Да подобрят достъпа до адекватни и устойчиви системи за социална закрила. Да повишат ефективността на социалния диалог и да насърчават колективното договаряне.

               4.Да завършват изграждането на банковия съюз, като започнат политически преговори за европейската схема за застраховане на депозитите, да предприемат стъпки за подобряване на управлението на кризи и приведат в действие разпоредбите относно ликвидността при режим на преструктуриране и механизма за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране. Да укрепят европейската регулаторна и надзорна рамка, включително като засилят надзора и спазването на правилата за борба с изпирането на пари. Да насърчават системното намаляване на задлъжнялостта там, където са налице високи равнища на частен дълг, включително като премахнат склонността към задлъжняване. Да продължат да позволяват бързо понижаване на равнището на необслужваните заеми от банките в еврозоната и да предотвратят тяхното натрупване. Да подновяват усилията за завършване на съюза на капиталовите пазари.

               5.Да осъществят амбициозен напредък в задълбочаването на Икономическия и паричен съюз, като постигнат бързи резултати от действията, посочени в изявлението от срещата на високо равнище на държавите от еврозоната през декември 2019 г., и да напреднат по всички други аспекти с перспективата за бъде укрепена международната роля на еврото и да бъдат утвърдени европейските икономически интереси в световен план. Да задълбочат Икономическия и паричен съюз и да укрепят неговата демократична отчетност при пълно зачитане на вътрешния пазар на Съюза и по открит и прозрачен начин спрямо държавите членки извън еврозоната.

               Съставено в Страсбург на 17.12.2019 година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 ., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        Всички прогнозни данни в този документ са от прогнозата на Европейската комисия от есента на 2019 г.

                     (4)

                        Европейска комисия (2019 г.), Доклад за механизма за предупреждение за 2020 г., COM(2019) 651 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) 2019/630 на Европейския парламент и на Съвета от 17 април 2019 г. за изменение на Регламент (ЕС) № 575/2013 по отношение на минималното покритие за загуби за необслужвани експозиции (ОВ L 111, 25.4.2019 г., стр.4).

                     (6)

                        Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета от 24 юли 2019 г.
                     Към по-добро прилагане на уредбата на ЕС за борба с изпирането на пари и с финансирането на тероризма, COM (2019) 360 final


title: Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за упълномощаване на Комисията да договори, от името на Съюза, изменения и корекции на Монреалския протокол за веществата, които нарушават озоновия слой

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 4.11.2019
            COM(2019) 576 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за даване на разрешение на Европейската комисия да започне преговори за споразумение за митническо сътрудничество и административна взаимопомощ (СМСАВ) с Република Беларус

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1.КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

               •Основания и цели на предложението

               През последните години има напредък в отношенията между ЕС и Беларус и двустранната търговия със стоки между ЕС и Беларус постоянно нараства. Европейският съюз е вторият по важност търговски партньор на Беларус с дял от почти една трета от общата търговия на страната. Същевременно значителен дял (по оценки над 15 %) от незаконните тютюневи изделия, задържани от митническите органи на държавите — членки на ЕС, произхожда от фабриките на Беларус. Загубите за бюджета на държавите членки и на ЕС в резултат на незаконната търговия с тютюневи изделия са

                  приблизително

                10 милиарда евро на година. Незаконната търговия с тютюневи изделия подронва политиките на ЕС и националните политики в областта на здравеопазването и допринася за многото смъртни случаи годишно, свързани с тютюнопушенето. През 2013 г. ЕС прие цялостна стратегия
                  1
                за борба с незаконната търговия с тютюневи изделия, която продължава да е актуална и днес
                  2
               . Ключов елемент от тази стратегия е разширяване на сътрудничеството с държави, които са основни източници на незаконни тютюневи изделия, и с транзитни държави. Поради това настоящото предложение е в отговор на нуждите на държавите — членки на ЕС, и техните предприятия от правна уредба на митническото сътрудничество и административната взаимопомощ с Беларус.

               Поради специфичния исторически контекст Беларус е единствената държава от източните съседи на ЕС и единствената държава от Евразийски икономически съюз, която няма формално правно основание за митническо сътрудничество и административна взаимопомощ с ЕС.  Ето защо е необходимо едно международно споразумение, което да даде правно основание за митническо сътрудничество, особено в области като сигурността на веригата на доставки и улесняването на търговията, и за административна взаимопомощ с цел предотвратяване, разследване и борба с нарушенията на митническото законодателство.  Споразумението с Беларус ще бъде подходящ инструмент за борба с митническите измами.

               Предвид цялостното развитие на отношенията между ЕС и Беларус, сега е добър момент за попълване на тази празнота във външните отношения на ЕС с неговите съседи в областта на митниците. Настоящата инициатива е в съответствие със заключенията на Съвета от февруари 2016 г., в които се посочва, че ЕС оставя отворени вратите за задълбочаване на отношенията между ЕС и Беларус и за извършване на нови стъпки към разширяване на политическите връзки и секторното сътрудничество в подходящия контекст. В един по-близък до настоящето момент тя е продължение на политическите контакти в контекста на срещата на Групата за координация между ЕС и Беларус на 25 април 2019 г. и посещението на комисаря Йотингер в Минск през 2019 г. Засилването на ефективната работа с Беларус е ключов елемент и от плана за действие, приет от Комисията през декември 2018 г., за борба с незаконната търговия с тютюневи изделия за периода 2018—2022 г.
                  3
               .

               Това не е инициатива по Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT).

               •Съгласуваност с действащите разпоредби в тази област на политиката

                  Комисията има сключени споразумения, съдържащи разпоредби относно митническото сътрудничество и административната взаимопомощ, с всички държави от източното съседство, както и с всички други държави — членки на Евразийския икономически съюз: Русия
                     4
                  , Армения
                     5
                  , Казахстан
                     6
                   и Киргизстан
                     7
                  .

               •Съгласуваност с други политики на Съюза

                  Препоръката е съгласувана с другите политики на Съюза.

               2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ

               •Правно основание

                  Процесуалноправното основание ще бъде член 218, параграфи 3 и 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

                  Предметът на споразумението ще бъде част от общата търговска политика на Съюза и следователно материалноправното основание за решенията относно подписването и сключването на споразумението ще бъде член 207 от ДФЕС.

               •Субсидиарност (при неизключителна компетентност)

                  Инициативата попада в обхвата на изключителната компетентност на ЕС (обща търговска политика) в съответствие с член 207 от ДФЕС. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага.

               •Пропорционалност

                  Препоръката на Комисията е в съответствие с принципа на пропорционалност.

                  Международното споразумение е подходящият и необходим инструмент за предоставяне на правно основание за осъществяване на митническо сътрудничество и административна взаимопомощ с трета държава предвид целта ни да установим митническо сътрудничество с Беларус, тъй като това е единствената държава на източната граница на ЕС, с която все още няма споразумение в областта на митниците.

               •Избор на инструмент

                  Решение на Съвета на Европейския съюз.

               3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

               •Последващи оценки/проверки за пригодност на действащото законодателство

                  Не е приложимо

               •Консултации със заинтересованите страни

                  Не е приложимо

               •Събиране и използване на експертни становища

                  Не е приложимо

               •Оценка на въздействието

                  Споразумението има за цел да подобри прилагането на митническото законодателство посредством сътрудничество и административна взаимопомощ между митническите органи на ЕС и Беларус.

                  Въздействието ще е положително благодарение на съгласуването на правилата и откриването на нови канали за комуникация с Република Беларус.

                  Очаква се непряко положително въздействие вследствие на по-правилното прилагане на митническото законодателство посредством административна взаимопомощ и митническо сътрудничество, което би довело до намаляване на митническите измами, особено на контрабандата с тютюневи изделия, и съответно до по-високи митнически и данъчни приходи в ЕС.

                  Евентуалният текст на споразумението, който подлежи на договаряне, ще наподобява споразуменията, постигнати със съседните на Беларус държави и с други държави от Евразийския икономически съюз, на който Беларус е член, които имат еднакъв регионален митнически кодекс.

                  Ще се отнася до административната взаимопомощ, една голяма част от нейното съдържание е формална и процедурна, поради което не би следвало проектът на текст да бъде съществено изменен по време на преговорите.

               •Пригодност и опростяване на законодателството

                  Това не е инициатива по Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT).

               •Основни права

                  Препоръката е в съответствие с Договорите за ЕС и с Хартата на основните права на Европейския съюз.

               4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

               Споразумението за митническо сътрудничество и административна взаимопомощ не би следвало да има пряко отражение върху бюджета на ЕС.

               За споразумението биха били необходими финансови и административни ресурси, с помощта на които да се учреди съвместен комитет и да се провеждат евентуални мисии и обсъждания за изпълнение на споразумението.

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за даване на разрешение на Европейската комисия да започне преговори за споразумение за митническо сътрудничество и административна взаимопомощ (СМСАВ) с Република Беларус

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 218, параграфи 3 и 4 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               С настоящото на Комисията се дава разрешение да започне преговори, от името на Европейския съюз, с Република Беларус за споразумение за митническо сътрудничество и административна взаимопомощ.

               Член 2

               Преговорите се водят въз основа на указанията за преговори на Съвета, формулирани в приложението.

               Член 3

               Комисията води преговорите в консултация с [наименование на специалния комитет — добавя се от Съвета].

               Член 4

               Адресат на настоящото решение е Комисията.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        COM(2013)324

                     (2)

                        COM(2017)235, раздел Д.

                     (3)

                        COM(2018)846, точка А.2.7.

                     (4)

                        OВ L 327/1, 28.11.1997 г.

                     (5)

                        OВ L 239/1, 9.9.1999 г.

                     (6)

                        OВ L 29/1, 4.2.2016 г.

                     (7)

                        OВ L 196/46, 28.7.1999 г.

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 4.11.2019
            COM(2019) 576 final
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към
            Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за даване на разрешение на Европейската комисия да започне преговори за споразумение за митническо сътрудничество и административна взаимопомощ (СМСАВ) с Република Беларус

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               Препоръка за решение на Съвета за даване на разрешение на Европейската комисия да започне преговори за споразумение за митническо сътрудничество и административна взаимопомощ (СМСАВ) с Република Беларус

               1.Естество на предвижданото споразумение

               Обхватът на предвижданото споразумение ще бъде ограничен до въпроси от компетентността на Съюза. Общата цел на предвижданото споразумение ще бъде да се развият и засилят сътрудничеството и административната взаимопомощ с Република Беларус по въпроси от митническата област, и по-конкретно да се създаде правно основание за нормативна уредба на митническото сътрудничество, целяща обезпечаване на веригата на доставки и улесняване на законната търговия и същевременно гарантираща ефективния митнически контрол и защитаваща финансовите интереси на Европейския съюз благодарение на възможността за обмен на информация с оглед осигуряване на правилното прилагане на митническото законодателство. Предвижданото споразумение ще бъде сключено за неограничен срок.

               2.Съдържание на предвижданото споразумение

               В обхвата на предвижданото споразумение ще бъдат включени всички разпоредби, приети от Европейския съюз и Република Беларус, наричани също договарящите страни, в техните съответни митнически законодателства, уреждащи вноса, износа и транзита на стоки и поставянето на стоки под всеки друг митнически режим. По принцип от обхвата на споразумението не е изключена нито една област, която е предмет на юрисдикцията на Съюза и в която биха могли да са уместни митническо сътрудничество или административна взаимопомощ.

               Ето защо в обхвата на предвижданото споразумение би следвало да бъдат елементи като:

               (1)сътрудничеството за подобряване на митническото законодателство и за хармонизиране и опростяване на митническите процедури;

               (2)създаването на съвременни митнически системи, включително модерни технологии за митническо оформяне, предвиждането на разпоредби за одобрените икономически оператори, въвеждането на автоматизирани анализ и проверки, които се основават на оценка на риска, опростяването на процедурите за вдигане на стоки, последващия контрол и разпоредбите за партньорства между митниците и дружествата;

               (3)улесняването и ефективния контрол на операциите по претоварване и на транзитните движения през съответните територии; сътрудничеството и координацията между всички засегнати органи и агенции на техните съответни територии за улесняване на транзитния трафик; прокарването, където е уместно и подходящо, на възможности за съвместимост между съответните митнически транзитни системи;

               (4)професионалната етика;

               (5)обмена, когато е подходящо и при условия, които предстои да бъдат определени, на полезна информация и данни при съблюдаване на правилата за поверителност на чувствителната информация и за защита на личните данни на договарящите страни;

               (6)координацията на митническите действия между митническите органи на договарящите страни;

               (7)взаимното признаване на програмите за одобрени икономически оператори и митнически контрол, включващ равностойни мерки за улесняване на търговията, където е уместно и подходящо и при условия, които предстои да бъдат определени;

               (8)определянето на митническата стойност;

               (9)административната взаимопомощ.

               3.Други разпоредби

               Приложимите правила относно поверителността, защитата на данните и използването на информация ще бъдат определени в съответствие с относимото законодателство на ЕС.

               Предвижданото споразумение ще съдържа обичайните клаузи относно териториалното приложение, влизането в сила, продължителността и необходимото предизвестие при денонсиране.

               4.Съвместен комитет за митническо сътрудничество

               В предвижданото споразумение ще бъдат включени разпоредби относно съвместен комитет за митническо сътрудничество, който ще следи за правилното действие на предвижданото споразумение; той може да взема решения и други мерки, необходими за изпълнение на целите на споразумението.

               В съответствие с член 17 от ДЕС в рамките на съвместния комитет за митническо сътрудничество Съюзът ще бъде представен от Комисията, подпомагана от представители на държавите членки.

               Може да бъде сформирана работна група за разглеждане и отправяне на препоръки към съвместния комитет за митническо сътрудничество по технически въпроси, свързани с изпълнението на предвижданото споразумение.

               Работната група ще се състои от експерти от двете договарящи страни.

               Тя ще докладва на съвместния комитет за митническо сътрудничество, който ще вземе подходящите решения с взаимно съгласие.

               5.Водене на преговори

               Комисията следва да докладва на Съвета за резултата от преговорите, а когато е целесъобразно — и за всеки евентуално възникнал проблем в хода на преговорите.


title: Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за разрешаване на започването на преговори за споразумения за отмяна на визовия режим за краткосрочно пребиваване между Европейския съюз и Колумбия и Перу

text:
 ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---documentbreak---                      RESTREINT
                      RESTREINT UE/EU   UE/EU RESTRICTED
                                                 RESTRICTED
                           ЕВРОПЕЙСКА
                           КОМИСИЯ
                                                 Брюксел, 11.3.2015 г.
                                                 COM(2015) 119 final
                                                 ANNEX 1
   This document was downgraded/declassified
   Date           16.1.2020
   By             M. SCHOTTER
   Authority      DG HOME
                                    ПРИЛОЖЕНИЕ
                                             към
                            Препоръка за Решение на Съвета
       за разрешаване на започването на преговори за споразумения за отмяна на
        визовия режим за краткосрочно пребиваване между Европейския съюз и
                                    Колумбия и Перу
BG                                                                             BG
                     RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                       RESTREINT UE/EU RESTRICTED
                                    ПРИЛОЖЕНИЕ […]
                               Указания за водене на преговори
        за разрешаване на започването на преговори за споразумения за отмяна на
         визовия режим за краткосрочно пребиваване между Европейския съюз и
                                     Колумбия и Перу
   В хода на преговорите Комисията следва да се стреми да постигне целите, подробно
   изложени по-нататък.
   1.       ЦЕЛ И ОБХВАТ НА СПОРАЗУМЕНИЯТА
   Целта на споразуменията следва да бъде установяването на ясни, еднозначни и
   правнообвързващи права и задължения с цел осигуряването на освобождаване от
   изискването за притежаване на виза за краткосрочно пребиваване както за гражданите
   на Колумбия и Перу, преминаващи през външните граници на държавите членки, така
   и за гражданите на държавите членки, преминаващи през границите на тези държави.
   2.       СПЕЦИФИЧНИ ВЪПРОСИ
   В споразуменията следва да бъдат определени категориите граждани на ЕС и граждани
      на Колумбия и Перу, които ще се ползват от отмяната на визовия режим, а именно
      притежателите на обикновени паспорти и притежателите на дипломатически,
      служебни, официални и специални паспорти. В декларациите, приложени към
      споразуменията, следва да се припомни за плановете на правителствата на Колумбия
      и Перу да започнат издаването на биометрични паспорти за гражданите през 2015 г.
   В споразуменията следва да бъде определена целта на пребиваването, за което е
      установена отмяната на визовия режим: туризъм, семейни посещения, служебни
      причини и др. Отмяната на визовия режим не се прилага за лица, влизащи за период
      не по-дълъг от 90 дни с цел осъществяване на платена икономическа дейност.
   В споразуменията следва да бъде определена също така продължителността на
      пребиваването, разрешено в рамките на отмяната на визовия режим. За граждани на
      ЕС продължителността следва да бъде 90 дни в рамките на всеки 180-дневен период
      на територията на Колумбия и Перу, а за граждани на Колумбия и Перу тя следва да
      бъде 90 дни в рамките на всеки 180-дневен период в Шенгенското пространство.
   В споразуменията следва да се предвиди, че по изключение и за преходен период
      пребиваването в Шенгенското пространство, за което важи отмяната на визовия
      режим за период от 90 дни в рамките на всеки 180-дневен период, се изчислява
      отделно от всяко едно пребиваване в държава членка, която все още не прилага
      изцяло достиженията на правото от Шенген.
   В споразуменията следва да се посочва ясно, че отмяната на визовия режим се прилага
      независимо от това какво транспортно средство е било използвано за преминаване на
      границата.
   В споразуменията следва да се посочва ясно, че въпросите, попадащи извън обхвата на
      споразуменията, продължават да се уреждат от националното право и правото на
BG                                            2                                         BG
                      RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                         RESTREINT UE/EU RESTRICTED
      Съюза. Това важи по-специално за други условия за влизане, откази за влизане,
      удължаване на пребиваването над три месеца и др.
   3.      УПРАВЛЕНИЕ НА СПОРАЗУМЕНИЯТА
   Споразуменията с Колумбия и Перу следва да съдържат разпоредба, с която се създава
   комитет от експерти. Комитетът следва да е съставен от представители съответно на
   Европейския съюз и на Колумбия и Перу. Европейският съюз се представлява от
   Комисията.
   Комитетът от експерти следва да има по-специално задачата:
   –       да следи за прилагането на споразумението и
   –       да предлага изменения и допълнения към него.
   4.      ВРЪЗКА СЪС СЪЩЕСТВУВАЩИ ДВУСТРАННИ                                   СПОРАЗУМЕНИЯ
           МЕЖДУ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ И КОЛУМБИЯ И ПЕРУ
   Във всяко едно от споразуменията следва да се съдържа разпоредба, съгласно която от
   влизането му в сила неговите разпоредби имат предимство пред двустранни
   споразумения или разпоредбите на всяко двустранно споразумение или договореност,
   сключени между отделни държави членки и Колумбия и Перу, доколкото разпоредбите
   им се отнасят до въпроси, попадащи в обхвата на споразумението.
   5.      ТЕРИТОРИАЛНО ПРИЛОЖЕНИЕ, ВЛИЗАНЕ В СИЛА, СРОК НА
           ПРИЛАГАНЕ, СУСПЕНДИРАНЕ И ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ДЕЙСТВИЕТО НА
           СПОРАЗУМЕНИЯТА
   В споразуменията следва да се съдържат разпоредби относно тяхното териториално
   приложение – по отношение на Франция и Нидерландия с отмяната на визовия режим
   на гражданите на Колумбия и Перу се дава право да пребивават единствено на
   европейските територии на тези държави членки – както и разпоредби относно тяхното
   влизане в сила и срок на прилагане. Те следва да се сключат за неопределен срок и
   следва да съдържат разпоредби, с които се дава възможност на всяка една от
   договарящите страни да суспендира и/или прекрати действието на споразумението в
   неговата цялост или отчасти. Основанията за суспендиране следва да включват по-
   специално заплахи за обществения ред и сигурност, незаконна имиграция и повторно
   въвеждане на изискването за виза от страна на която и да е от договарящите страни. Що
   се отнася конкретно до незаконната миграция, в приложените към споразуменията
   декларации следва да се припомни, че съгласно член 49, параграф 3 от Споразумението
   за политически диалог и сътрудничество1 между Европейската общност и нейните
   държави членки, от една страна, и Андската общност и нейните държави членки, от
   друга страна, страните се договарят да приемат обратно своите незаконни мигранти.
   Колумбия и Перу следва да имат право да суспендират или прекратят действието на
   съответното си споразумение единствено по отношение на Европейския съюз като
   цяло, но не по отношение на една или повече отделни държави членки. Съюзът следва
   1
          COM(2003) 695. Споразумението все още не е влязло в сила, тъй като още не е ратифицирано от
          ЕС. Очаква се обаче то да влезе в сила през 2015 г.
BG                                                    3                                               BG
                        RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                       RESTREINT UE/EU RESTRICTED
   да има право да суспендира или да прекрати действието на споразуменията единствено
   по отношение на всички свои държави членки.
BG                                          4                                         BG
                      RESTREINT UE/EU RESTRICTED