|

52010DC0116

Препоръка на комисията за упълномощаване на Комисията да започне преговори от името на Европейския съюз за подновяване на протокола към Споразумението за партньорство в областта на рибарството с Федерални щати Микронезия  /* COM/2010/0116 окончателен */

	[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |Брюксел, 29.3.2010COM(2010)116 окончателенПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТАза упълномощаване на Комисията да започне преговори от името на Европейския съюз за подновяване на протокола към Споразумението за партньорство в областта на рибарството с Федерални щати Микронезия(представена от Комисията)ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТАза упълномощаване на Комисията да започне преговори от името на Европейския съюз за подновяване на протокола към Споразумението за партньорство в областта на рибарството с Федерални щати МикронезияОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМНа 25 април 2006 година Европейският съюз и Федерални щати Микронезия сключиха споразумение за партньорство в областта на рибарството[1], чиито протокол, в сила от 26 февруари 2007 година, определя възможностите за риболов и съответното финансово участие и е валиден до 25 февруари 2010 година.Комисията предлага договаряне върху нов протокол, който да отговаря по-добре на действителните възможности и нужди на флотата на държавите-членки, в съответствие със заключенията на Съвета от 2004 година по отношение на Споразуменията за партньорство в областта на рибарството.В тази връзка се отправя покана към Съвета да приеме указанията за водене на преговори, съдържащи се в приложението към настоящата препоръка.ПРЕПОРЪКАВ контекста на гореспоменатото Комисията препоръчва:-  Съветът да упълномощи Комисията да започне и да води преговори за подновяване на протокола в рамките на споразумението за партньорство в областта на рибарството с Федерални щати Микронезия,-  Комисията да бъде посочена като преговарящ по въпроса;-  Комисията да води преговорите в консултация със специален комитет, в съответствие с разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз;-  Съветът да одобри указанията за водене на преговори, съдържащи се в приложението към настоящата препоръка.ПРИЛОЖЕНИЕУказания за водене на преговориЦелта на преговорите е подновяване на протокола в рамките на Споразумението за партньорство в областта на рибарството между Европейския съюз и Федерални щати Микронезия, изхождайки от заключенията на Съвета от 15 юли 2004 година, основани на съобщение на Комисията от 23 декември 2002 година.С оглед осигуряване и укрепване на отговорно и устойчиво рибарство чрез въпросния нов протокол, по време на преговорите Комисията ще се ръководи от следните цели:-  осигуряване на достъп до изключителната икономическа зона (ИИЗ) на Федерални щати Микронезия и на необходимите разрешителни за съдовете на европейската флота с цел риболов на риба тон в посочената ИИЗ;-  Вземане под внимание на най-добрите и актуални научни становища;-  осигуряване достъп до рибния ресурс на основата на параметри, определени в сегашния протокол и наблюдаваното им през последните години изменение;-  укрепване на диалога по отрасловата политика с цел насърчаване воденето на отговорна политика в областта на рибарството, при спазване на целите за развитие на страната, в частност що се отнася до контрола и надзора на риболовните дейности, управлението на рибните ресурси и подобряването на санитарните условия за морските продукти.[1] Регламент (ЕО) № 805/2006 от 25 април 2006 г., ОВ L 151, 6.6.2006 г., стр. 1


title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2015 г.

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 272/18

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно националната програма за реформи на Швеция за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2015 г.
   (2015/C 272/05)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)

               На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Швеция за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Швеция за 2014 г.

               (4)

               На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на отговорната фискална консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)

               На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Швеция. В него беше оценен напредъкът на Швеция в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за страната включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси, които налагат политически действия и мониторинг. По-специално дългът на домакинствата остава много висок и продължава да се увеличава в резултат на растящите цени на жилищата, все така ниските лихвени проценти, силните данъчни стимули и ограниченото предлагане на жилища. Макроикономическите промени, свързани с частния дълг, продължават да привличат внимание.

               (7)

               На 23 април 2015 г. Швеция представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 24 април 2015 г. — своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат взети предвид взаимовръзките между тях.

               (8)

               Спрямо Швеция понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира номиналният дефицит постепенно да се повиши до 1,4 % от БВП през 2015 г. и да достигне равновесие през 2018 г. и средносрочната бюджетна цел (структурен дефицит от 1 % от БВП) да продължи да се спазва през целия период на програмата. Съотношението на държавния дълг към БВП се очаква да достигне своя връх от 44,2 % през 2015 г. и постепенно да намалее до 40,0 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въпреки това ще трябва да се формулират мерки за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2016 г. нататък. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда структурното салдо да достигне средносрочната цел от – 1 % през 2015 г. и да се повиши до – 0,9 % от БВП през 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът смята, че Швеция се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)

               За разлика от много други държави членки цените на жилищата в Швеция не претърпяха големи корекции и продължиха да растат от средата на 2013 г. насам. Задълбоченият преглед, извършен от Комисията, сочи, че цените на жилищата в Швеция, изглежда, са над базовите си стойности. Това се дължи отчасти на благоприятните базови условия, като по-висок разполагаем доход, ниски лихвени проценти и силни демографски тенденции. Въпреки това в доклада за страната бяха установени фактори за повишаване на цените както от страната на търсенето на жилища, така и от страната на предлагането. От страната на търсенето кредитните стимули са особено благоприятни. В допълнение данъчната система в Швеция, която осигурява едни от най-силните данъчни стимули в Съюза за собствениците на жилища, има тенденция да подклажда ръста на цените. От своя страна това е довело до увеличаване на дълга на домакинствата в Швеция, който е висок и расте по-бързо отколкото в останалата част на Съюза. Въпреки че общите активи на домакинствата са по-големи и разполагаемите приходи са нараснали през последните години, секторът на домакинствата е по-уязвим, отколкото преди и високата задлъжнялост представлява риск за макроикономическата стабилност. Последиците от благоприятстващото задлъжнялостта лично подоходно облагане следва да бъдат преодолени чрез постепенно ограничаване на данъчните отчисления за лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост. В допълнение са необходими усилия за засилване на бавното погасяване на ипотеките с оглед намаляване на ръста на задлъжнялост на домакинствата.

               (10)

               От страната на предлагането структурната неефективност води до недостиг на жилища и допринася за увеличаването на цените. Тези ограничения намаляват трудовата мобилност и създават социални предизвикателства за уязвимите групи. Предлагането е ограничено поради неефективното използване на наличния жилищен фонд, както и от структурен недостиг на инвестиции в нови сгради. По-специално следва да се засилят стимулите за общините да насърчават активно инвестициите в строителството и да посрещнат нуждите от жилища за уязвимите групи. Конкуренцията в сектора на строителството трябва да бъде насърчена и за да бъде постигната тази цел, следва да се осигурят напълно прозрачни процедури за обществени поръчки. Планирането и процедурите за обжалване са бавни и сложни и следва да се рационализират. Липсата на гъвкавост на пазара на жилища под наем, който, изглежда, не изпълнява своята роля в облекчаването на натиска върху цените на жилищата, нито отговаря на нуждите на мобилността, се дължи главно на високото равнище на контрол на наемите. Това следва да се преодолее чрез постепенна реформа на системата за определяне на наемите. Тя следва да позволи по-големи разлики в равнищата на наемите — което може да доведе до по-ефективно използване на наличния жилищен фонд — и по-голяма свобода при договорите между частни наематели и собственици.

               (11)

               Правителството предприема мерки за подобряване на резултатите в училище след значителното влошаване през последното десетилетие, което допринася за относително високата безработица сред младите хора. Правителството също предприема мерки за улесняване на прехода от образованието към трудовия пазар и за подобряване на интегрирането на пазара на нискообразовани млади хора и хора с мигрантски произход. Напредъкът в тази област трябва да бъде наблюдаван.

               (12)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя също оцени програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Швеция през предходните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза, което да се осъществи чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръка 1 по-долу.

               (13)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция и становището му е (5), че Швеция спазва Пакта за стабилност и растеж.

               (14)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръка 1 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия през периода 2015 — 2016 г.:

               1.

               Да се справи с увеличението на дълга на домакинствата, като коригира данъчните стимули, по-специално чрез постепенно намаляване на данъчните отчисления за лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост, както и чрез ускоряване на темпа на погасяване на ипотечните кредити. Да облекчи структурния недостиг на жилищното предлагане, да насърчи конкуренцията в строителния сектор, да рационализира планирането и процедурите за обжалване в строителството и да реформира системата за определяне на наемите, за да позволи по-пазарно ориентирани нива на наемите.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Швеция за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 132).

      (5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


				|

		52012PC0738

			Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за изменение на Решение 2011/734/ЕС, адресирано към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за отправяне на предизвестие към Гърция за предприемане на считаните за необходими мерки за коригирането на състоянието на прекомерен дефицит /* COM/2012/0738 final */

			   	ОБЯСНИТЕЛЕН
МЕМОРАНДУМ
С
Решение 2011/734/ЕС
на Съвета се
определят
мерки по
отношение на
координацията
и наблюдението
на
бюджетната
дисциплина
на Гърция и се
определят
насоки за
икономическата
политика за
Гърция въз
основа на
член 126, параграф
9 и член 136 от
ДФЕС. На
Гърция бе
препоръчано
да предприеме
мерки за
коригиране
на
състоянието
на
прекомерен
дефицит
най-късно до 2014
г., за да се
гарантира
подобряване
на
структурното
салдо с
минимум 10
процентни
пункта от БВП
за целия
период 2009-2014 г.
Спазването
на решението
е от значение
не само в контекста
на
процедурата
при
прекомерен дефицит,
но и в
контекста на
финансирането
на Гърция от
държавите —
членки на
еврозоната,
чрез
Механизма за
отпускане на
заеми за Гърция
и чрез
Европейския
инструмент
за финансова
стабилност
(ЕИФС).
Дефицитът
по
консолидирания
държавен бюджет
за 2012 г. се
очаква да
достигне 13,4
млрд. евро,
като по този
начин ще бъде
спазен
таванът в
размер на 14,8
млрд. евро,
предвиден в
решението на
Съвета. Делът
от БВП на
дефицита по
консолидирания
държавен
бюджет се
очаква да достигне
6,9 % — под
определения
таван от 7,3 % от
БВП за 2012 г.
Целевият
първичен
дефицит за
тази година
се очаква да
не бъде
спазен с
около 0,5 % от
БВП.
Цялостният
резултат
отразява по-ниските
от
предвиденото
лихвени
плащания
след
операцията
по замяна на
дълга през
март 2012 г.
На 11
ноември
Гърция прие
бюджета за
2013 г., който
гарантира
продължаване
на
фискалната консолидация
чрез мерки,
насочени към
гарантиране
на икономии
от около 5% от
БВП. На 7 ноември
Гърция също
така прие
средносрочна
фискална стратегия,
включително
мерки,
гарантиращи
по-нататъшно
намаляване
на дефицита
през
следващите
години.
Гърция е
предприела ефективни
действия в
съответствие
с Решение
2011/734/ЕС на
Съвета.
Гърция
гарантира
подобрение
на
структурното
салдо за
периода 2009-2012 г.,
което вече
надвишава
минималните
10 процентни пункта
от БВП за
периода 2009-14 г.,
препоръчани
от Съвета.
Очаква се, че
Гърция е
подобрила структурния
си дефицит с 13,9
процентни
пункта от БВП
— от 14,7 % дефицит
през 2009 г. до
прогнозните
1,5 % от БВП през
2012 г.
Икономическата
активност
понастоящем
се очаква да
бъде много
по-слаба от
очакваното
при
приемането
на Решение
2012/734/ЕС през
март 2012 г.
Гръцката
икономика е
за пета
поредна година
в рецесия. Според
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на 2012
г. реалният
БВП се очаква
да намалее с
6 % през 2012 г. и с 4,2 %
през 2013 г. —
спрямо съответно
4,7 % и 0,0 % в
предходното
решение на
Съвета, а
след това да
отбележи
растеж от
около едва 0,6 % през
2014 г. Решението
на Съвета от
март 2012 г. обаче
бе основано
на
допускането,
че растежът ще
бъде
възстановен
още през 2013 г.
Подчертаното
влошаване на
икономическите
перспективи
отразява
политическата
несигурност
в Гърция на
фона на
двойните
избори,
отслабването
на външното
търсене и
последствията
от
забавянето в
прилагането
на програмите
и
извършването
на
плащанията по
публичното и
частното
финансиране.
Това
подчертано
влошаване на
икономическия
сценарий
предполага
съответно
влошаване и
на прогнозите
за
публичните
финанси, като
се има предвид
липсата на
политически
промени, и
затруднява
извършването
на
корекцията
на прекомерния
дефицит до 2014 г.,
както бе
поискано от Съвета
с неговото
Решение 2011/734/ЕС.
Предвид неблагоприятните
икономически
условия е
оправдано
удължаването
на периода на
корекция.
По-специално,
крайният
срок, който е
определен в
решението на
Съвета за
коригиране
на
прекомерния
дефицит в
Гърция, трябва
да бъде
удължен с две
години до 2016 г.
Фискалните
цели по
отношение на
корекцията
на
прекомерния
дефицит
следва да
бъдат определени
на базата на
първичното
салдо на консолидирания
държавен
бюджет в
номинално
изражение.
Първичният
дефицит за 2012 г.
следва да
бъде 2 925 млн.
евро (1,5 % от БВП),
за 2013 г. първичното
салдо следва
да бъде 0 евро
(0 % от БВП), за 2014 г. —
2775 млн. евро (1,5 %
от БВП), за 2015 г. — 5 700
млн. евро (3 % от
БВП) и за 2016 г. — 9000
млн. евро (4,5 % от
БВП).
Като се
има предвид
развитието
на ситуацията,
което
засилва
необходимостта
правителството
да представи
амбициозен
пакет от
реформи,
политическите
условия в
Меморандума
за
разбирателство
за плана за
икономически
мерки за Гърция
трябва да
бъдат
актуализирани.
Условията се
отнасят не
само до
мерките за
фискална
консолидация,
но също и до
мерките,
които са необходими
за засилване
на
характеристиките,
свързани с
насърчаването
на растежа, и
за свеждане
до минимум на
евентуални
неблагоприятни
социални
последици.
Като се
вземат
предвид
договорените
инициативи
на държавите
— членки на
еврозоната за
подобряване
на състоянието
на дълга и
някои мерки
за намаляване
дълга,
обмисляни от
Гърция, както
и понижаването
на бюджетния
дефицит и
по-силния
растеж на
номиналния
БВП,
произтичащи
от
структурни
политически
мерки,
съотношението
на дълга към
БВП се очаква
да се повиши
максимално
през 2013 г.
Съотношението
на дълга към
БВП ще
започне да
намалява от 2014
г. нататък, за
да достигне
под 160 % от БВП
през 2016 г. Това
следва да
подкрепи
благоприятната
насоченост
на кривата на
дълга без да
се изменят фискалните
корекции за
първичния
излишък.
Комисията
прие
препоръка за
решение на Съвета
за изменение
на Решение
2011/734/ЕС и я предаде
на Съвета.
Препоръка
за
РЕШЕНИЕ
НА СЪВЕТА
за
изменение на
Решение 2011/734/ЕС,
адресирано
към Гърция с
оглед
засилване и
задълбочаване
на фискалния
надзор и за
отправяне на
предизвестие
към Гърция за
предприемане
на считаните
за необходими
мерки за
коригирането
на състоянието
на
прекомерен
дефицит
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и по-специално
член 126,
параграф 9 и
член 136 от него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия,
като
има предвид,
че:
(1)       В
член 136,
параграф 1,
буква а) от
ДФЕС се
предвижда
възможността
за приемане
на мерки, отнасящи
се до
държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото, с цел
засилване на
координацията
и
наблюдението
върху тяхната
бюджетна
дисциплина.
(2)       В
член 126 от
ДФЕС се
постановява,
че държавите
членки
следва да
избягват
прекомерен бюджетен
дефицит и за
целта се
определя процедура
при прекомерен
дефицит. С
Пакта за
стабилност и
растеж, в
чиято
корективна
част е
уредено прилагането
на тази
процедура, се
осигурява рамката
в подкрепа на
държавната
политика за
бързо
възстановяване
на
стабилното
състояние на
бюджета при
отчитане на
икономическата
ситуация.
(3)       На 27
април 2009 г. в
съответствие
с член 104,
параграф 6 от
Договора за
създаване на
Европейската
общност
Съветът реши,
че Гърция има
прекомерен
бюджетен
дефицит.
(4)       На 10
май 2010 г. в
съответствие
с член 126,
параграф 9 и
член 136 от ДФЕС
Съветът прие
Решение 2010/320/ЕС[1],
отправено
към Гърция с
оглед
засилване и задълбочаване
на фискалния
надзор и за
предизвестие
за
предприемане
на
преценените
за
необходими
мерки за
коригирането
на прекомерния
дефицит
най-късно до
2014 г. Съветът
определи 2014 г.
като краен
срок за
коригиране
на прекомерния
дефицит,
както и
годишни цели
за бюджетния
дефицит.
(5)       В
Решение 2010/320/ЕС
на Съвета
неколкократно
бяха внасяни
съществени
изменения.
Поради необходимостта
от внасяне на
допълнителни
изменения, за
повече
яснота
решението
беше
преработено
на 12 юли 2011 г. с
Решение 2011/734/ЕС
на Съвета[2]. Това
решение бе
изменено за
първи път на 8
ноември 2011 г.[3]
(6)       На 13
март 2012 г.[4]
в Решение
2011/734/ЕС бяха
отново
внесени
редица изменения
по препоръка
на Комисията,
включително
в плана за
коригиране на
прекомерния
дефицит без
обаче да се
променя
срокът на
този план[5].
Решението
потвърди
препоръката,
че Гърция ще
трябва да
вземе мерки
за
коригиране
на състоянието
на
прекомерен
дефицит
най-късно до 2014
г., за да се
гарантира
подобряване
на
структурното
салдо с
минимум 10
процентни
пункта от БВП
за целия
период 2009 — 14 г.
(7)       Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97, ако в
съответствие
с член 126,
параграф 9
ДФЕС са били
предприети
ефективни
действия и
ако след
отправянето
на
предизвестие
са
възникнали
неочаквани
неблагоприятни
икономически
събития със
значими отрицателни
последици за
държавните
финанси, Съветът
може да реши
по препоръка
от Комисията
да даде
коригирано
предизвестие
съгласно
член 126,
параграф 9
ДФЕС.
(8)       Икономическата
активност
понастоящем
се очаква да
бъде много
по-слаба от
очакваното
при
приемането
на
последното
изменение на
Решение на
Съвета 2011/734/ЕС
през март 2012 г.
Както
номиналният,
така и
реалният БВП
се очаква да
бъдат на
много
по-ниски нива
през 2012 г. и 2013 г.
При последния
преглед на
гръцките
национални
сметки през
октомври 2012 г.
беше
установено
по-рязко
намаление на
реалния БВП в
сравнение с изходните
данни в
решението на
Съвета. Според
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на 2012
г. реалният
БВП се очаква
да намалее
през 2012 г. с 6,0 %, а
впоследствие
и с още 4,2% през 2013
г., спрямо
прогнозите в
Решението на
Съвета за
растеж от
съответно 4,7%
за 2012 г. и от 0,0% за
2013 г., след
което се
очаква да нарасне
с 0,6% през 2014 г.
Това
подчертано
влошаване на
икономическия
сценарий
предполага съответно
влошаване и
на
прогнозите
за публичните
финанси, при
условие че
политиката
не бъде
променена.
(9)       През
2012 г. дефицитът
по
консолидирания
държавен
бюджет се
очаква да
достигне 6,9 %
от БВП, което
спокойно
попада под
горната
граница от 7,3 %
от БВП (по ESA95) за
2012 г.,
определена в
решението на
Съвета. В
номинално
изражение
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет за 2012 г.
се очаква да
достигне 13,4 млрд.
евро в
сравнение с
тавана от 14,8
млрд. евро, препоръчан
в решението
на Съвета.
Първичният
дефицит
обаче се
очаква да
бъде малко по-висок
от целевия 1,0%
от БВП поради
по-дълбоката
от
очакваното
рецесия. Очаква
се, че Гърция
е подобрила
структурния
си дефицит с 13,9
процентни
пункта от БВП
— от 14,7 % дефицит
през 2009 г. до
дефицит в
размер на 1,5 %
от БВП през 2012 г.
по прогнозни
данни По този
начин Гърция
гарантира
подобрение
на структурното
салдо за
периода 2009 — 2012 г.,
което вече
надвишава
минималните
10 процентни
пункта от БВП
за периода 2009 —
2014 г.,
препоръчани
от Съвета. На 11
ноември 2012 г. бюджетът
за 2013 г. бе приет
от гръцкия
парламент,
като в него
са
предвидени
икономии в
размер на
повече от 9,2
млрд. евро,
което
представлява
над 5 % от БВП.
Бюджетът за
2013 г. е част от
средносрочната
фискална
стратегия
(СФС) 2013—2016 г.,
приета от
гръцкия
парламент
няколко дни
по-рано на 7
ноември 2012 г.
СФС и
съответното
законодателство
за неговото
прилагане
определят значителна
фискална
консолидация
в размер на
над 7% от БВП до
2016 г., като голяма
част от нея е
предвидена
за началото
на периода;
предвидени
са
всеобхватни
структурни
мерки, които
са в основата
на значителна
фискална
консолидация.
Като се има
предвид
подобно
развитие на
ситуацията,
необходимо е
актуализиране
на политическите
условия в
Меморандума
за
разбирателство
за плана за
икономически
мерки за Гърция.
Поетият от
Гърция
ангажимент
се отнася не
само до
мерките за
фискална
консолидация,
но също и до
мерките,
необходими
за засилване
на
характеристиките,
свързани с
насърчаването
на растежа, и
за свеждане
до минимум на
евентуални
неблагоприятни
последици. Следователно
като цяло
през 2012 г.
Гърция е предприела
ефективни
мерки за
намаляване на
дефицита в
съответствие
с Решение 2011/734/ЕС
на Съвета.
(10)     Консолидираният
държавен
дълг се
очаква да е
намалял с 11,1
млрд. евро
през 2012 г.
спрямо заложените
26,95 млрд. евро в
Решението на
Съвета. Това
се дължи на
по-ниски от
очакваното
приходи от
приватизация,
по-ниска от
очакваното
консолидация
на държавния
дълг и
по-лоши от
очакваното
парични
начисления и
други лихвени
корекции.
Поради
по-ниския
номинален
БВП вследствие
на
преразглеждането
на статистическите
данни и с
оглед на
по-неблагоприятните
макроикономически
перспективи се
очаква съотношението
на дълга към
БВП да
нарасне до 162,5 %
през 2012 г.
Договорените
от държавите
— членки на
еврозоната
мерки за
подобряване
на
състоянието
на дълга,
както и някои
мерки за
намаляване
на дълга,
обмисляни от
Гърция,
следва да
подобрят
тенденциите в
кривата на
дълга без да
бъдат
променяни предвидените
фискални
корекции за
първичния
излишък. Като
се има
предвид
намалението
на бюджетния
дефицит и
по-силния
растеж на
номиналния
БВП в
резултат на
мерки в областта
на
структурната
политика,
съотношението
на дълга към
БВП се очаква
да достигне
максимума си
през 2013 г.
Съотношението
на дълга към
БВП ще
започне да
намалява от 2014
г. нататък, като
ще спадне под
160 % от БВП през
2016 г.
(11)     Това
подчертано
влошаване на
икономическия
сценарий
предполага
съответно и
по-песимистични
прогнози за
публичните
финанси при
липса на
политически
промени; то
затруднява
извършването
на корекцията
на
прекомерния
дефицит до 2014 г.,
както бе
поискано от
Съвета с
неговото
Решение 2011/734/ЕС.
Като се имат
предвид
неблагоприятните
икономически
събития, е
оправдано
едно
удължаване
на срока за
периода за коригиране.
По-специално,
срокът,
определен в решението
на Съвета,
следва да
бъде удължен
с две години
до 2016 г.
Съгласно
преразгледания
план за
икономически
мерки за
Гърция целевото
първично
салдо следва
да бъде 0 %, 1,5 %, 3 % и 4,5%
от БВП за
четиригодишния
период 2013—2016 г. В
преразгледания
план се
предвижда, че
салдото по
консолидирания
държавен
бюджет ще се понижи
под 3% от БВП
през 2016 г.
Независимо
от удължаването
обаче,
фискалната
корекция,
необходима
за постигането
на целта,
остава много
голяма в периода
2013 — 2014 г., като
тежестта
пада върху
началните
етапи. С това
преразглеждане
на срока ще
се запази
изпълнимостта
на програмата,
като
същевременно
се отчитат
икономическите
и социалните
последици от
консолидирането
и
необходимостта
да се запази
доверието в
способността
на правителството
да се справи
с фискалното
предизвикателство.

(12)     Всяка
от мерките,
изискани с
настоящото
решение, е от
основно
значение за
постигането
на
необходимата
бюджетна
корекция.
Някои мерки
оказват
пряко
въздействие върху
бюджетното
състояние на
Гърция, докато
други
представляват
структурни
мерки, които
ще доведат до
подобряване
на фискалното
управление и
до
по-стабилно
състояние на
бюджета в
средносрочен
план.
(13)     Изключително
острото
влошаване на
финансовото
положение на
правителството
на Гърция
накара
държавите—членки
от еврозоната,
в съчетание с
предоставената
от Международния
валутен фонд
многостранна
помощ, да
одобрят
предоставянето
на помощ в
подкрепа на
стабилността
на Гърция,
така че да се
запази
финансовата
стабилност
на
еврозоната
като цяло. От
март 2012 г. помощта,
предоставена
от държавите
— членки от
еврозоната, е
посредством
двустранния
Механизъм за
отпускане на
заеми за Гърция
и
посредством
EИФС.
Заемодателите
решиха, че
тяхната
подкрепа се
предоставя
при условие
на спазване
от страна на
Гърция на Решение
2011/734/ЕС,
изменено с
настоящото
решение. По-специално
от Гърция се
очаква да
приложи
посочените в
настоящото
решение
мерки според
заложения за
тях график,
ПРИЕ
НАСТОЯЩОТО
РЕШЕНИЕ:
Член 1
Решение
2011/734/ЕС се
изменя, както
следва:
1.         Член 1
се заменя със
следното:
„(1)    Гърция
прекратява
настоящото
положение на
прекомерен
дефицит във
възможно
най-кратък
срок, но
най-късно до 2016
г.
(2)     Планът
за корекция
на
прекомерния
дефицит цели
постигане на
първичен
дефицит по консолидирания
държавен
бюджет (без
разходите по
лихви), който
не надвишава
2 925 млн. евро
(1,5 % от БВП) през
2012 г., и
първични
излишъци по
консолидирания
държавен
бюджет от най-малко
0 млн. евро (0,0 %
от БВП) през
2013 г., 2 775 млн. евро
(1,5 % от БВП) през
2014 г.,
5 700 млн. евро
(3,0 % от БВП) през
2015 г. и
9 000 млн. евро (4,5 %
от БВП) през
2016 г. Тези цели
по отношение
на първичния
дефицит/излишък
предполагат
общ дефицит
по
консолидирания
държавен бюджет
(по ESA) в размер
на 6,9 % от БВП
през 2012 г., 5,4 % от
БВП през 2013 г., 4,5 %
от БВП през 2014
г., 3,4 % от БВП
през 2015 г. и 2,0% от
БВП през 2016 г.
Може да се
прогнозира,
че тези
целеви
проценти ще
доведат до
подобряване
на
съотношението
на
първичното
салдо,
коригирано с
фазата на
икономическия
цикъл, спрямо
БВП от 4,1 % през
2012 г. до 6,2 % през 2013
г. и най-малко до
6,4 % от БВП през
2014 г., 2015 г. и 2016 г.,
както и до
съотношение
на дефицита
по
консолидирания
държавен
бюджет с
отчитане на
фазата на
икономическия
цикъл, спрямо
БВП в размер
на - 1,3 % за 2012 г., 0,7 %
за 2013 г., 0,4 % за 2014 г.,
0,0 % за 2015 г. и -0,4% за 2016
г., което
отразява
профила на
лихвените
плащания.
Постъпленията
от приватизацията
на финансови
и
нефинансови
активи, сделките,
свързани с
банкова
рекапитализация,
както и
всички
трансфери,
свързани с решението
на
Еврогрупата
от 21 февруари 2012
г., по
отношение на
приходите на
националните
централни
банки от
еврозоната,
включително
Националната
банка на
Гърция, произхождащи
от
съдържащите
се в техните
инвестиционни
портфейли
гръцки
държавни облигации,
не намаляват
необходимата
фискална консолидация
и не се
вземат
предвид при
оценката на
тези цели.
(3)     Планът
за корекция,
посочен в
параграф 2, е в съответствие
със
съотношението
на консолидирания
държавен
дълг към БВП
в размер на 172,5 %
през 2013 г., 171,4% през
2014 г., 166,2% през 2015 г. и 157,3%
през 2016 г.
2.         В
член 2 след
параграф 10 се
вмъква
следният параграф:
„10а.  Гърция
прие
следните
мерки
незабавно и
най-късно до [date of adoption of the decision]:
a)      бюджета
за 2013 г. и
средносрочната
фискална стратегия
(наричана
по-долу „СФС“)
до 2016 г., както и
мерките,
описани в
приложение IA
към
настоящото
решение, и
съответното
правоприлагащо
законодателство.
СФС се основава
на
постоянните
мерки за
фискална консолидация,
които
гарантират,
че не се надхвърля
установената
с настоящото
решение
горна
граница на
дефицита за
2012—2016 г., както и
че
съотношението
на дълга към
БВП намалява
устойчиво;
б)      представяне
на
актуализиран
приватизационен
план пред
парламента и
публикуване на
шестмесечната
актуализация
на плана за
развитие на
активите;
в)      прехвърляне
на портфейла
от
приватизационни
активи на HRADF и
на пълната и
пряка собственост
(дялове или
концесионни
права) на Egnatia Motorway и
на
регионалните
пристанища
на Elefsina, Lavrio, Igoumenitsa, Alexandropolis, Volos, Kavala,
Corfu, Patras, Heraklion, и Rafina;
г)       гаранции,
че
отрасловите
министерства
и другите
съответни
структури
предоставят на
Генералния
секретариат
за
публичните активи
пълен достъп
до списък на
всички притежавани
от държавата
активи в
недвижими
имоти;
д)      изменение
и/или отмяна
на
законовите
разпоредби
за държавните
предприятия
(пристанищните
власти PPC, OLP и OLTH, HELPE, EYATH
и EYDAP,
пристанища и
др.), които се
различават от
частното
дружествено
право, по
отношение на
всички
ограничения
върху
правата на глас
на частните акционери;

е)      законодателство
за
определяне
ролята и компетенциите
на
Генералния
секретар на данъчната
администрация
и относно
делегираните
му от страна
на министъра
на финансите
изпълнителни
правомощия;
ж)     ангажиране
на опитни
данъчни
инспектори с
дейности,
целящи
постигането
на незабавни
приходи,
цялостно
въвеждане в
действие на
ключовите
оперативни
елементи,
като
например създаване
на звено за
големи
данъкоплатци
чрез
прехвърлянето
на 100
инспектора
или на звено
за проверка
на особено
богатите
лица и на самостоятелно
заетите лица
с високи доходи,
включващо 50
опитни
данъчни
инспектори, които
са на пряко
подчинение
на Генералния
секретар на
данъчната
администрация;
з)       акт
на
Министерски
съвет
(заменящ
приетия на 29
октомври 2012 г.
акт на
Министерски
съвет), целящ
укрепване на
изпълнението
на бюджета и
по-стабилно
фискално
управление и
съдържащ,
освен
разпоредбите
на
първоначалния
акт на
Министерски
съвет,
следните
допълнителни
разпоредби: i)
за
гарантиране
подписването
на
меморандумите
за
сътрудничество,
сключени
между
Министерство
на финансите и
другите
министерства
или между
министерствата
и
управителите
на
поднадзорните
им дружества,
до края на
месец
декември всяка
година (като
по този начин
се покрива
целият
сектор
„Държавно
управление“); ii)
за укрепване
на
съществуващите
изисквания
за балансиран
бюджет на
местните
органи с
оглед повишаване
на тяхната
ефективност,
включително
чрез
механизми за
въвеждане на
промени и
налагане на
санкции; iii) за
укрепване на
съществуващата
система за
мониторинг
на държавните
предприятия
(ДП),
въвеждане на
механизъм за
правоприлагане
в случай на
отклонения
от
конкретните
цели,
определени
за всяко ДП; и iv)
за формиране
на рамката за
определяне
на
специфични
цели по
отношение на
обхвата на
оперативните
регистри на
поетите от
местните
власти и ДП
задължения,
която се установява
до края на
месец
декември
всяка година;
актът също
така включва
рамка за коригиране
на
трансферите
от
централното правителство
с оглед
премахване
на отклоненията
в рамките на
годината и
евентуално
през
следващите
години, като
същевременно
се гарантира,
че
просрочените
плащания не
нарастват;
актът
постановява
недвусмислено,
че
постъпленията
от
приватизацията
на държавни
активи се
изплащат
директно по
отделна
сметка с
оглед
мониторинг
на паричните
потоци,
избягване на
отклоняването
на официално финансиране
и
осигуряване
на
своевременното
обслужване
на дълга; с
него се
определят
механизми за
автоматично
намаляване на
разходите,
които
принципно
трябва да се
прилагат,
когато
целите не
бъдат
постигнати,
като същевременно
се гарантира,
че
просрочените
плащания не
нарастват;
и)      набор
от мерки за
подобряване
на текущото финансово
състояние на
Националната
организация
за здравно
обслужване (EOPYY)
и за гарантиране
на
по-балансиран
бюджет през
2012 г. и 2013 г., включително:
i)
рационализиране
на
съвкупността
от
обезщетения;
ii) повишаване
на споделяните
разходи за
здравно
обслужване,
предоставено
от частни
доставчици; iii)
договаряне
на
споразумения
за по-ниски
цени при високи
обеми и
преразглеждане
на
сключените с частни
доставчици
споразумения
за управление
на потока от
пациенти; iv)
преразглеждане
на таксите и
броя на
диагностичните
и психотерапевтичните
услуги,
договорени от
EOPYY с частни
доставчици, с
цел
намаляване
на съответните
разходи с
най-малко
80 млн. EUR през
2013 г.; v)
въвеждане на
система на
референтни
цени за
възстановяване
на разходите
за медицински
уреди; и vi)
постепенно
увеличаване
на вноските
на членовете
на OGA до
средното
равнище,
заплащано от
членовете на
EOPYY;
й)      следните
мерки,
свързани с възстановяване
на разходите
за лекарства:
i) нормативни
актове за
контрол на
разходите за
фармацевтични
продукти,
включващо предприемането
на
извънредни
мерки (в т.ч. например
при
повсеместно
намаляване
на цените),
когато по
някаква
причина
клаузите за
дължими
възстановявания
не са в
състояние да постигнат
целта. Тези
мерки следва
да осигуряват
равни по
размер
икономии; ii)
министерско
постановление,
определящо
новия праг на
дължимите
възстановявания
за 2013 г. (2,4 млрд. EUR
за
амбулаторно
лечение); iii) актуализация
на ценовия
списък и на
позитивния
списък на
лекарствата,
разходите за
които
подлежат на
възстановяване,
конкретно
чрез
възстановяване
единствено
на съвкупните
рентабилни
разходи при
хронични болести,
изваждане на
лекарства от
позитивния
списък и
въвеждане на
система на
референтни
цени, разработена
от
Националната
организация
по
лекарствените
продукти (EOF).
Тези списъци
трябва да се
актуализират
най-малко два
пъти годишно
в
съответствие
с Директива
89/105/ЕИО; и iv)
замяната на
предписаните
лекарства с
най-евтиния
лекарствен
продукт, съдържащ
същото
активно
вещество в
съответната
категория
(задължително
„заместване с
генерични
лекарства“).“
3.         В
член 2,
параграф 11 се
заменя със
следното:
„11.    Гърция
приема
следните
мерки до края
на декември 2012 г.:
a)      данъчна
реформа по
отношение на
данъка върху
доходите на
физическите
лица и корпоративен
подоходен
данък, която
е насочена към
опростяване
на данъчната
система, разширяване
на данъчната
основа и
премахване на
освобождаването
от данъци и
преференциалните
режими;
б)      необходимото
първично и
вторичното
законодателство,
за да се
гарантира
бързото прилагане
на
приватизационния
план;
в)      установяване
на
нормативна
база за водоснабдителните
дружества;
г)       мерки
за
подобряване
на данъчната
администрация,
включващи
въвеждане на
оценки на
ефективността,
подобряване
на
използването
на методи за
оценка на
риска, както
и създаване и
подсилване
на
специализирани
звена за
управление
на дълга;
д)      подготовка
и
публикуване
на план за
погасяване
на
просрочените
задължения
на
публичните
структури
към
доставчици и
за
възстановяване
на данъци;
е)      финализиране
на
прилагането
на реформата
на
функционирането
на
вторичните/допълнителните
публични
пенсионни
фондове и уеднаквяване
на всички
съществуващи
фондове в
публичния
сектор;
ж)     нормативни
актове за
по-широко
прилагане на
отстъпката
от 5 % за
фармацевтичните
дружества
(която
съществува
за
лекарствата,
предлагани
на болнични
заведения)
върху всички
продукти,
продавани в
аптеките на EOPYY;
з)       увеличаване
на дела на
генеричните лекарства
до 35 % от общия
обем на
лекарствата,
продавани в
аптеките;
и)      назначаване
на вътрешни
инспектори и
въвеждане на
регистри за
финансовите
задължения
във всички
болници.“
4.         В
член 2 се
добавят
следните
параграфи:
„12.    Гърция
приема
следните
мерки до края
на март 2013 г.:
a)      издаване
на
министерско
постановление
за
коригиране
на крайните
цени за
потребителите
на
електричество
с ниско
напрежение;
б)      актуализация
на СФС,
включително
определяне
на
задължителни
тригодишни
тавани на разходите
на подсекторите
на
държавното
управление;
в)      приемане
планове за
персонала за
отрасловите
министерства;
г)       създаване
на
значително
по-независима
данъчна
администрация
и определяне
на степента
на
автономност,
рамката за
управление,
отчетността,
законовите
правомощия на
началника на
администрацията
и първоначалната
структура на
персонала на
организацията;
д)      издаване
и публично
оповестяване
на новия
широкообхватен
план за борба
с корупцията
в публичната
администрация,
включващ специални
разпоредби
за данъчната
и митническата
администрация.
е)      задействане
в пълна
степен на
функционална
стандартна
процедура за
преразглеждане
на отчетните
стойности на
недвижимото имущество,
позволяваща
те да бъдат
по-ефективно
привеждани в
съответствие
с пазарните
цени,
отговорността
за която е
поверена на
подразделението
за облагане
на капитала;
ж)     прехвърляне
на
четиридесет
нови недвижими
имоти
(определени в
приватизационния
план като
„активи в
недвижими
имоти по
лотове 2 и 3“) към
HRADF;“
„13.    Гърция
приема
следните
мерки до края
на юни 2013 г.:
a)      постигане
на целевата
бройка от 2000
реално действащи
данъчни
одитори;
б)      приемане
на нов
данъчен
процесуален
кодекс;
в)      подсигуряване,
че всички
централни
органи за
възлагане на
обществени
поръчки използват
електронни
обществени
поръчки по всичките
си тръжни
процедури.“
„14.    Гърция
приема
следните
мерки до края
на септември
2013 г.:
a)      приемане
от
правителството
на необходимото
законодателство
с оглед
въвеждане на правило
за
структурно
бюджетно
салдо с автоматичен
механизъм за
корекция.“
5.         Приложението
към
настоящото
решение се
добавя като
приложение IA
към Решение
2011/734/ЕС.
Член 2
Настоящото
решение
влиза в сила
в деня на нотифицирането
му.
Член 3
Адресат
на
настоящото
решение е
Република
Гърция.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
Приложение:
"Приложение
ІА:
Мерки от
средносрочната
фискална
стратегия
2013—2016 г
Допълнителните
мерки,
включени в
средносрочната
фискална
стратегия
(СФС) до 2016 г.,
включват
следното:
1.           Рационализации
при разходите
за заплати,
възлизащи на
най-малко
1100 млн. евро
през 2013 г. и още
247 млн. евро
след 2014 г.
2.           Икономии
при разходите
за пенсии,
възлизащи на
най-малко
4800 млн. евро
през 2013 г. и още
423 млн. евро
след 2014 г.
3.           Съкращаване
на държавните
оперативни
разходи с
поне 239 млн.
евро през 2013 г. и
с още 285 млн.
евро след 2014 г.
4.           Икономии
от
рационализирането
и подобряването
на
ефективността
на разходите,
свързани с
образование,
в размер на
най-малко 86
млн. евро
през 2013 г. и допълнителни
37 млн. евро
след 2014 г.
5.           Икономии
в държавните
предприятия
в размер на
най-малко 249
млн. евро
през 2013 г. и с още
123 млн. евро
след 2014 г.
6.           Съкращаване
на оперативните
разходи за
отбрана, при
които се
реализират
икономии от
най-малко 303
млн. евро за 2013
г. и
допълнителни
100 млн. евро
след 2014 г.
7.           Икономии
в областта на
здравеопазването
и
фармацевтичните
разходи в
размер на
най-малко 455
млн. евро за 2013
г. и на допълнителни
620 млн. евро
след 2014 г.
8.           Икономии
в резултат на
рационализация
на
социалните
помощи,
възлизащи на
най-малко
217 млн. евро
през 2013 г. и още
78 млн. EUR след
2014 г.
9.           Съкращаване
на държавните
трансфери
към местното
управление
с най-малко
50 млн. евро
през 2013 г. и с
още 160 млн. евро
след 2014 г.
10.         Съкращаване
на бюджетните
разходи за
публични
инвестиции (вътрешно
финансирани
публични
инвестиции) възлизащо
на най-малко
150 млн. евро
през 2013 г. и още
150 млн. евро
след 2014 г.
11.         Увеличаване
на приходите
с най-малко
1668 млн. евро
през 2013 г. и още
1820 млн. евро
след 2014 г.
[1]               ОВ L 145, 11.6.2010 г.,
стр. 6.
[2]               ОВ L 296, 15.11.2011 г.,
стр. 38.
[3]               Решение
2011/791/ЕС на
Съвета (ОВ L 320, 3.12.2011
г., стр. 28).
[4]               Последното
изменение е с
Решение 2012/211/ЕС
на Съвета от 13
март (ОВ L 113,
25.4.2012 г., стр. 8).
[5]               Решение
2012/211/ЕО на Съвета
от 13 март (ОВ L 113,
25.4.2012, стр. 8).


Препоръка за становище на Съвета в съответствие с алинея трета от член 5 на Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. относно актуализираната програма за стабилност на Германия, 2006-2010 г.


				|

		52013DC0364

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Латвия за 2013 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Латвия за периода 2012—2016 г. /* COM/2013/0364 final - 2013/ () */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Латвия за 2013 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета относно
програмата
за
конвергенция
на Латвия за
периода 2012—2016 г.

СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и член
148, параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 9,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[3],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като взе
предвид
становището
на Комитета
по заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       На 26
март 2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места —
стратегията „Европа
2020“ — въз основа
на засилена
координация
на
икономическата
политика,
съсредоточена
върху
ключовите
области, в
които е необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
за устойчив
растеж и
конкурентоспособността
на Европа.
(2)       На 13
юли 2010 г. въз
основа на
предложенията
на Комисията
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоките за
политиките
на държавите
членки по
заетостта[4], като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националната
си икономическа
политика и
политика по
заетостта.
(3)       На
29 юни 2012 г.
държавните и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт
за растеж и
работни
места, с
който се предоставя
съгласувана
рамка за
действие на равнището
на отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се
използват
всички
възможни
лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха решение
относно
действията,
които да бъдат
предприети
на равнище
държави
членки, като
изразиха
пълната си
ангажираност
с постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на
специфичните
за държавите
препоръки.
(4)       На
6 юли 2012 г.
Съветът прие
препоръка
относно
националната
програма за
реформи на
Латвия за 2012 г.
и даде
становището
си относно актуализираната
програма за
конвергенция
на Латвия за
периода 2011—2015 г.
(5)       На
28 ноември 2012 г.
Комисията
прие
годишния обзор
на растежа[5], с
което
постави
началото на
европейския
семестър за
координиране
на
икономическата
политика. На
28 ноември 2012 г.
въз основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
прие също
така Доклада
за механизма
за
предупреждение[6], в
който не беше
посочено, че
Латвия ще
бъде една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши
задълбочен
преглед
(6)       На 14
март 2013 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите
за
осигуряването
на финансова стабилност,
бюджетна
консолидация
и действия за
подпомагане
на растежа.
Той
подчертава необходимостта
от
провеждане
на диференцирана
и
благоприятстваща
растежа
бюджетна
консолидация,
възстановяване
на нормалните
условия за
отпускане на
заеми за икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на
публичната
администрация.
(7)       На 29
април 2013 г.
Латвия
представи
своята актуализирана
програма за
конвергенция,
която
обхваща периода
2012—2016 г., а на 2 май
2013 г. своята
национална
програма за
реформи за
2013 г. Двете
програми бяха
оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(8)       Въз
основа на
извършената
в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета
оценка на
актуализираната
програма за конвергенция
за 2013 г.
Съветът е на
мнение, че макроикономическият
сценарий в
основата на
бюджетните
прогнози на
програмата
изглежда
реалистичен.
През
програмния
период се
очаква
темпът на
икономически
растеж да се забави
в известна
степен и да
достигне 4 %
на година,
докато
увеличението
на цените се
предвижда да
остане
умерено. През
2012 г. дефицитът
на сектор
„Държавно
управление“
намаля до
размер доста
под 3 % от БВП и
през същата година
средносрочната
цел беше постигната
значително
по-рано от
предвиденото
в предишната
програма. В
програмата
се потвърждава
предишната
средносрочна
цел от -0,5 %,
която
отразява
правилно
целите на пакта.
Изтъкнатата
в програмата
цел за бюджетната
стратегия е
да бъде
запазена
структурната
бюджетна
позиция,
която се
основава на средносрочната
цел, като
всяко едно
отклонение е
ограничено
до
допълнителното
въздействие
на реформата
на
пенсионната
система; тази
реформа води
до
постепенно
увеличаване
на дела на
осигурителните
вноски, който
е пренасочен
към
капиталова
пенсионна
система, и ще
бъде
изпълнена
през 2013, 2015 и 2016 г.
Въпреки това
предвид
общата
оценка, при
която като
референция е
използван
преизчислен
структурно
салдо,
включително
анализ на разходите
без да се
отчитат
дискреционните
мерки, се
оказва, че
през 2013 г.
структурното
салдо ще се
отклони от
средносрочната
цел с 1,0
процентни
пункта от
БВП, т.е.
значително
повече от
допълнителното
въздействие
на реформата
на
пенсионната
система, а
през 2014 г. с още
0,2 процентни
пункта.
Дефицитът на
сектор
„Държавно
управление“ ще
продължи да
бъде
значително
под 60 % през целия
програмен
период, като
ще нарасне от
40,7 % от БВП през
2012 г. на 44,5 % през
2013 г., тъй като
сектор
„Държавно
управление“
натрупва
активи за
изплащане на
дълга, а от 2014 г.
нататък
намалява, тъй
като плащанията
ще бъдат
извършени, и
ще достигне
34,6 % в края на
програмния
период.
Законът за
фискалната
дисциплина
беше приет от
латвийския
парламент
през януари
2013 г. и влезе в
сила през
март 2013 г. Ако
бъде прилаган
ефективно
новият закон
ще укрепи значително
фискалната
рамка в
Латвия, като предостави
ефективен
механизъм за
ограничаване
на растежа на
разходите
при благоприятна
икономическа
конюнктура, и
като послужи
за база за
основано на
правила многогодишно
бюджетиране.
(9)       Латвия
намали
данъчното
облагане на
труда и
планира да
предприеме
допълнителни
стъпки в това
отношение
през 2014 и 2015 г.
Данъчната
ставка за
ниско
платените
работници
обаче е все
още една от
най-високите
в ЕС, което показва
необходимост
от подходящо
калибриране
на данъчната
политика с
цел
стимулиране
на заетостта
на нискоквалифицираните
лица. Освен
това изместването
на данъчното
облагане от
труда към
постоянно
данъчно
облагане на
недвижимата
собственост
и данъчно
облагане на
използването
на природни и
други
ресурси
следва да
подобри
структурното
салдо.
Екологичните
данъци
остават
относително
слабо
развити и са силно
доминирани
от данъчното
облагане на
горивата,
докато
облагането
на други енергийни
източници,
замърсяването
и използването
на природните
ресурси е под
средната
стойност за
ЕС. За
постигането
на
екологични
цели е
подходящо
допълнително
разширяване
на данъчната
основа за
включване на
други източници
на данъчното
облагане,
свързано с околната
среда.
Правителството
активизира
усилията за
борба с
неформалната
икономика,
като тези
усилия
трябва да
продължат.
(10)     Докато
структурното
подобряване
след кризата
беше успешно,
опитът от
ясно изразения
цикъл на бърз
растеж
изисква
мониторинг
на
нарастването
на кредитите
и на стабилността
на базата за
финансиране
на банките,
свързана с входящите
чуждестранни
депозити
посредством
подходящи
пруденциални
политики на
микро- и
макро
равнище.
(11)     Латвия
предприе
някои стъпки
за справяне с
високите
нива на
дългосрочната
и младежката
безработица.
Финансирането
и обхвата на
активните
политики по
заетостта
нараснаха
през 2013 г. в
сравнение с
2012 г. и бяха
разработени
нови мерки
включително
профилиране
на
безработните
лица и
подобряване
на помощта за
търсене на работа.
Независимо
от това
дългосрочната
и младежката
безработица
са все още
високи, активизирането
на
безработните
лица и получаващите
обезщетения
за
безработица
е ниско, а
достъпът до
социални
услуги е ограничен.
Съществуват
опасения, че
професионалното
образование
и обучение не
успяват да
предоставят
на работната
сила умения с
подходящо
качество, а
наличието на
качествено
обучение в
работна
среда е
ограничено.
Необходимо е
създаване на
цялостна
професионална
ориентация и
непрекъснато
прилагане на
реформите в
областта на
професионалното
образование
и обучение,
включително
подобряване
на качеството
и
достъпността
до
професионално
обучение и
стажове.
(12)     Голяма
част от
латвийското
население е
изложена на
риск от
бедност или
социално изключване
(40 %), а при
децата
процентът е
дори още
по-висок (43,6 %).
Като цяло
степента на
изложеност
на риск от
бедност се е
увеличила
слабо през
2012 г., което
предполага,
че растежът
не означава автоматично
намаляване
на бедността,
и ето защо са
необходими
целенасочени
политики.
Латвия
предприе
някои стъпки
за справяне с
бедността на
безработните
лица и на
децата.
Въпреки това
нямаше
достатъчно преки
действия за
справяне с
проблемите
на системата
за социално
подпомагане,
по-специално
по отношение
на
прозрачността,
адекватността
и обхвата на
обезщетенията,
както и недостатъчни
мерки за
активизиране
на получателите
на
обезщетения.
Липсата на
фискално
пространство
накара
Латвия да
намали нивото
на
гарантирания
минимален
доход (ГМД) и
да премахне
финансирането
от държавния
бюджет на
ГМД. Тези
решения
вероятно ще
утежнят крайната
бедност и ще
засилят
съществуващото
неравенство
по отношение
на достъпа на
местните
органи до
социално
подпомагане,
като в същото
време ще
доведат до
намаляване
на стимулите
на
централното
правителство
за
инвестиране
в
разработването
на политики и
за контрол в
областта на
социалното
подпомагане.
Важно е да се
направи
мониторинг на
отражението
на тези
решения, за
да се предотврати
влошаване на
ситуацията.
(13)     Латвия
предложи
амбициозна
реформа, която
може да се
очаква, че ще
окаже
значително
положително
въздействие
върху
качеството
на нейната
образователна
система.
Плановете за
реформа
обхващат
целия процес
на акредитация,
разделяне на
академичните
и управленските
функции на
университетите,
разработването
на нов
финансов
модел, както
и
консолидиране
на
институциите
на висшето
образование.
Въпреки това
плановете са
все още на
много ранен
етап и трябва
да бъдат
правилно приложени,
за да се
гарантира, че
ще се сбъдне
предвижданото
положително
въздействие.
Освен това
през 2013 г. ще
бъде
извършена
оценка на ефективността
на научните
институции и
техните
стратегии за
развитие.
Тази важна оценка
следва да
подпомогне
бъдещата
реформа и
финансиране
на научни
институции в
подкрепа на
нарасналата
новаторска
дейност в Латвия.
(14)     Латвия
представи
мерки на
политиката
за икономия
на енергия в
основните
сектори на икономиката.
Очаква се, че
през
следващите години
повече от 70 %
от
генерираните
икономии на
енергия да
бъдат
осъществени
в строителния
сектор.
Изпълнението
на проекти за
изолация на
жилища обаче
е бавно, а
броят на
приключилите
проекти
остава относително
нисък в
сравнение с
броя на сградите
с голяма
загуба на
енергия.
Потенциалът
за
повишаване
на
ефективността
в тази област
е значителен,
тъй като през
2010 г. енергийната
интензивност
на
латвийските
домакинства
беше
най-високата
в ЕС. През 2012 г. Латвия
отбеляза
напредък в
отварянето
на електроенергийния
пазар за
конкуренцията
и участието в
регионални
пазари.
Прякото
договаряне с
доставчиците
на електроенергия
се прилага
изцяло за
бизнес
сектора и се
въвежда на
доброволен
принцип за
домакинствата.
Латвия
следва да се
присъедини
към борсата
за
електроенергия
Nord Pool Spot през юни
2013 г. Въпреки
това няма
напредък по
отношение на
отварянето
на пазара на
природен газ,
а
зависимостта
от
един-единствен
източник
преобладава.
Властите са
изправени също
така пред
трудни
преговори
относно собствеността
и
управлението
на газохранилище,
което е от
голямо
значение за
правилното
функциониране
на
регионалния
пазар за газ.
(15)     Латвийската
съдебна
система се
характеризира
с
недостатъци
в областта на
гражданското
правосъдие. В
тази област
са налице няколко
неблагоприятни
фактори като
продължителни
процедури за
разрешаване
на граждански
и търговски
дела на първа
инстанция и
малък брой
приключени
дела, което
води до
наличието на
много висящи
съдебни дела.
Необходимото
време за
разглеждане
на висящите
дела („disposition time“) е
особено
дълго по
отношение на
производства
по
несъстоятелност.
Освен това много
дела не се
решават на
първа
инстанция,
което води до
забавяния на
всички
равнища до
Върховния
съд.
Неотдавна бяха
предприети
положителни
стъпки за подобряване
на
ефективността
и качеството
на системата,
но все още е
много рано,
за да се оцени
тяхното
въздействие.
Изключително
важно е да се
отдели
достатъчно
внимание на
политиките
за
управление
на човешките
ресурси в
съдебната
власт.
Засиленото
участие на
Съдебния
съвет,
преосмислянето
на ролята на
ръководни
длъжности в
съдебната
система и
повече
обучения на
съдии могат
да допринесат
за
по-висококачествена
съдебна
система. В
края на 2012 г.
бяха
предложени
изменения в Закона
за обявяване
в
несъстоятелност.
Въпреки това
обхватът на
измененията
е ограничен и
не спомага за
преодоляване
на слабостите
на закона по
един
цялостен
начин. Например
бяха
набелязани
проблеми във
връзка с
практическото
прилагане на
законодателството,
по-специално
по отношение
на ролята на
синдиците,
техните
отговорности
по отношение
на съдиите и
ефективното
осребряване
на активите,
както и
въпроси,
свързани с
личната
неплатежоспособност,
които също
трябва да
бъдат взети
под внимание.
(16)     В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Латвия. Тя
направи
оценка на
програмата
за
конвергенция
и на националната
програма за
реформи. Взе
предвид не
само тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в Латвия,
но и тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на равнище
ЕС към
бъдещите
решения на
държавите
членки.
Препоръките
ѝ в рамките
на европейския
семестър са
изразени в
препоръки (1)―(6)
по-долу.
(17)     С
оглед на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
конвергенция
на Латвия,
като
становището
му[7]
е изразено
по-специално
в препоръка 1)
по-долу,
ПРЕПОРЪЧВА
на Латвия да
предприеме
следните
действия в
периода 2013—2014 г.:
1.           Да
укрепи
бюджетната
стратегия, за
да гарантира,
че
отклонението
от
средносрочната
цел отразява
единствено
допълнителното
въздействие
на реформата
на
пенсионната
система. В
рамките на
тази
стратегия да
намали
данъчното облагане
на ниските
доходи, като
данъчното облагане
се пренасочи
към области
като акцизите,
постоянните
данъци върху
недвижимата
собственост
и/или
екологичните
данъци и
такси. Да продължи
да полага
усилия за
подобряване на
спазването
на данъчното
законодателство
и да се бори
със сивата
икономика. Да
продължи
укрепването
на
фискалната
рамка чрез
ефективно
прилагане на
закона за
бюджетната дисциплина
и
многогодишно
бюджетиране.
2.           Да се
справи с
дългосрочната
и младежката безработица
чрез
увеличаване
на обхвата и
на
ефективността
на активните
политики на
пазара на
труда и
целенасочени
социални
услуги. Да
подобри
пригодността
за заетост на
младите хора,
например
чрез
гаранция за
младежта, да
създаде
цялостно
професионално
ориентиране,
да извърши
реформи в
областта на
професионалното
образование
и обучение,
както и да
подобри
качеството и
достъпността
до стажове.
3.           Да се
справи с
високите
равнища на
бедност чрез
реформиране
на социалната
помощ за
по-добро
осигурително
покритие
чрез
подобряване
на
адекватността
на обезщетенията
и укрепване
на мерките за
активизиране
по отношение
на
получателите
на
обезщетения.
Да укрепи
механизмите
за изпълнение,
за да намали
действително
детската
бедност.
4.           Да
приложи
планираните
реформи за
висшето
образование
относно,
по-специално,
създаването
на финансов
модел,
поощряващ
качеството,
реформата на
системата за
акредитация,
консолидирането
на
институциите
и насърчаването
на
интернационализацията.
Да предприеме
по-нататъшни
стъпки за
модернизиране
на
научноизследователските
институции
въз основа на
текущата
независима оценка.
5.           Да
подобри
допълнително
енергийната
ефективност,
особено на
жилищни
сгради и районни
отоплителни
мрежи, да
предостави
стимули за
намаляване
разходите за
енергия и за
преориентиране
на
потреблението
към енергийно
ефективни
продукти. Да
подобри
свързаността
с енергийни
мрежи на ЕС и
да предприеме
стъпки към
либерализацията
на пазара на
природен газ,
включително
изготвяне на
ясни правила
за
предоставяне
на достъп на
трети страни
до
капацитета
за
складиране.
6.           Да
довърши
реформите,
насочени към
подобряването
на
ефикасността
и качеството
на съдебната
власт, и да
намали
изоставането
и прекалената
продължителност
на
производствата,
включително
във връзка с
несъстоятелността.
Да приложи
всеобхватна
политика по
отношение на
човешките
ресурси и да
предприеме стъпки
за прилагане
на законите
за медиацията
и
рационализиране
на
арбитражната
съдебна
система.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председателят
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               COM(2013) 364 final
[3]               P7_TA(2013)0052 и
P7_TA(2013)0053.
[4]               Решение
2013/208/EС на Съвета
от 22 април 2013 г.
[5]               COM(2012) 750 final
[6]               COM(2012) 751 final
[7]               Съгласно
член 9,
параграф 2 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета.


title: Препоръка на Европейската централна банка от 15 ноември 2013 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Latvijas Banka (ЕЦБ/2013/42)

text:
               22.11.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 342/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 15 ноември 2013 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Latvijas Banka
   (ЕЦБ/2013/42)
   2013/C 342/01
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на държавите-членки, чиято парична единица е еврото, се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               Съгласно член 1 от Решение 2013/387/ЕС на Съвета (1) Латвия изпълнява необходимите условия за приемане на еврото и дерогацията в полза на Латвия, посочена в член 4 от Акта за присъединяване от 2003 г. (2), се отменя, считано от 1 януари 2014 г.

               (3)

               Съгласно член 43 от Закона за Latvijas Banka от 1 януари 2014 г. годишният финансов отчет на Latvijas Banka се проверява от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета.

               (4)

               Външните одитори, които се препоръчват, са настоящите одитори на Latvijas Banka, които са назначени за финансовите години от 2012 до 2014,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Препоръчва се назначаването на SIA Ernst & Young Baltic за външни одитори на Latvijas Banka за финансовата 2014 година.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 15 ноември 2013 година.

            Председател на ЕЦБ

         Mario DRAGHI

      (1)  Решение 2013/387/ЕС на Съвета от 9 юли 2013 г. относно приемането на еврото от Латвия на 1 януари 2014 г. (ОВ L 195, 18.7.2013 г., стр. 24).

      (2)  ОВ L 236, 23.9.2003 г., стр. 33.


title: Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно назначаването на член на Изпълнителния съвет на Европейската централна банка

text:
               21.7.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 215/4

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 10 юли 2012 година
   относно назначаването на член на Изпълнителния съвет на Европейската централна банка
   2012/C 215/05
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 283, параграф 2 от него,
   като взе предвид Протокола за устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 11.2 от него,
   ПРЕПОРЪЧВА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ:
   да назначи г-н Yves MERSCH за член на Изпълнителния съвет на Европейската централна банка с осемгодишен мандат.

      Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

            За Съвета

            Председател

         V. SHIARLY


title: Препоръка на Комисията от 27 октомври 2011 година относно научноизследователската инициатива за съвместно планиране Предизвикателствата, свързани с водата в променящия се свят

text:
               29.10.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 317/1

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 27 октомври 2011 година
   относно научноизследователската инициатива за съвместно планиране „Предизвикателствата, свързани с водата в променящия се свят“
   2011/C 317/01
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 181 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Наличието на достатъчни количества вода с добро качество е въпрос от първостепенна важност и не само общоевропейско, а и глобално предизвикателство пред обществото.

               (2)

               Като част от стратегията „Европа 2020“, водещата инициатива, огласена в съобщението на Комисията от 26 януари 2011 г.„Европа за ефективно използване на ресурсите — водеща инициатива на стратегията Европа 2020“ (1) припомня значението на водата като основен природен ресурс, който поддържа функционирането на европейската и световната икономика и качеството ни на живот. Освен това, водещата инициатива съгласно съобщението на Комисията от 6 октомври 2010 г.„Водеща инициатива на стратегията „Европа 2020“ — Съюз за иновации“ (2) отчита водата като предизвикателство с нарастващо значение за обществото и приоритетна област на иновации, за да може Съюзът да постигне целите на политиката си по отношение на водата, като същевременно обезпечава добро екологично, химично и количествено състояние на водите и устойчивото им потребление, намалява водния си отпечатък, подобрява сигурността на водоснабдяването и спомага за водещата роля на водната индустрия на Европа в световен план.

               (3)

               Очаква се през следващите 20 години разликата между наличността и търсенето на вода в световен мащаб да нарасне значително. Постигането на трудния баланс между търсене и предлагане на вода, поставянето на приоритети за справянето с недостига на вода и дългосрочното опазване на водните екосистеми изискват координирани действия и солидна научна и техническа основа, съчетана с пълното отчитане на местните географски, политически, социално-икономически и културни условия. За тази цел Европейската комисия разработва проект за опазване на водите на Европа за 2012 г., в който ще залегнат мерки за осигуряване на вода за ЕС с добро качество и в достатъчно количество за всички възможности за законосъобразното ѝ ползване.

               (4)

               Има опасност до 2015 г. за значителна част от сладката вода на Европа да не се постигне целта за добър екологичен статус, залегнала в Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г., за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (3). Този риск се дължи на редица фактори и външни влияния, както подчерта Европейската агенция за околната среда в доклада си за състоянието на околната среда за 2010 г. Замърсяването на водите продължава да буди тревога за общественото здраве, особено по отношение на излагането на нови замърсители, въздействието на химически смеси, откривани в някои европейски води и възможните рискове от микробиологично заразяване.

               (5)

               Очаква се изменението на климата да продължи да оказва въздействие върху европейските водни екосистеми, в резултат на което ще има по-чест недостиг на вода, по-чести и по-тежки засушавания, особено в страните от Средиземноморието, и по-голяма опасност от наводнения в голяма част от Европа.

               (6)

               Интензивното земеделие, имащо за цел производството на повече храни и биомаса, може да увеличи търсенето на вода за напояване, което да повиши ползването на водните запаси. Трябва бързо да се разработят решения за разумно ползване на водата, за да се направи напояването по-ефективно, да се намали потреблението на вода и водоносните слоеве да се управляват и съхраняват устойчиво.

               (7)

               Повишената урбанизация и разрастването на застроената среда, включително инфраструктурите за корабоплаване и енергетиката, предизвикват хидроморфологични изменения, които въздействат на надземните и подземните водоеми, местообитания и други аспекти на биологичното разнообразие. По-добре интегрираните подходи в планирането биха били от голяма полза. Те следва да се базират на благонадеждни системи за мониторинг и по-цялостна оценка на причинно-следствените връзки между земеползването и промените във водните екосистеми.

               (8)

               Водните инфраструктури в Европа стават все по-податливи на аварии поради стареенето си, увреждания от изкопни работи, недостатъчно поддържане или претоварване. Течовете от водоснабдителни системи в някои части на Европа се отчитат като значителни, а загубите на пренасяната вода варират между 5 и 40 %.

               (9)

               Европейският воден сектор има голямо икономическо значение, като средният му растеж е 5 %, а оборотът достига около 80 млрд. EUR годишно, което представлява около една трета от световния пазар на водата. По-доброто стратегическо сътрудничество в научноизследователската и новаторската дейност в областта на водата в Европа може да доведе до научни и технологични пробиви, които да увеличат конкурентоспособността ѝ на световните пазари, да допринесат за преход към по-ефективно ползване на водата в европейската икономика и по този начин — до постигането на преформулираните цели на „Европа 2020“ за по-интелигентна, устойчива и приобщаваща икономика.

               (10)

               Укрепването на базата от научни и технологични познания в Европа е от особена важност за справяне със социалния, екологичния и икономическия аспект на предизвикателствата във връзка с водата.

               (11)

               Макар в Европа да се провеждат отлични научни изследвания, актуалното състояние на изследванията в областта на водата изглежда доста сложно и прекалено фрагментарно. Много изследователски мрежи и организации на европейско, национално и регионално ниво определят програмите си за изследване на водата сравнително изолирано, което води до припокриване или конкуренция между научноизследователските дейности, поради което те често не достигат нужната критична маса.

               (12)

               Предвид факта, че по-голямата част от европейската територия попада в трансгранични вододели, необходимо е трансгранично сътрудничество, за да се постигне необходимата критична маса от експертни познания, дейности и институционален капацитет, която да спомогне за по-ефективното използване на европейския научноизследователски потенциал и за съвместими трансгранични решения.

               (13)

               Съвместното планиране на научноизследователската дейност относно предизвикателствата, свързани с водата в променящия се свят, ще допринесе за координацията на научните изследвания в тази област и за постигането на напълно действащо европейско научноизследователско пространство по въпросите на водата, което ще укрепи водещата позиция на Европа и нейната конкурентоспособност в научните изследвания в областта, като същевременно съдейства за постигането на целите на Съюза в областта на политиката за водите.

               (14)

               На своето заседание от 26 май 2010 г. (4) Съветът по конкурентоспособност призна „Предизвикателствата, свързани с водата в променящия се свят“ за област, в която съвместното планиране би осигурило значителна добавена стойност към разпокъсаните понастоящем усилия на държавите-членки за научни изследвания. В тази връзка Съветът прие заключения, в които признава необходимостта от стартиране на инициатива за съвместно планиране в областта на водите и прикани Комисията да вземе участие в нейната подготовка. Освен това Съветът отново потвърди, че съвместното планиране е процес, ръководен от държавите-членки и подпомаган от Комисията.

               (15)

               Научните изследвания по водите са основна област в рамковата програма за изследвания на ЕС, която играе стратегическа роля за подпомагането на европейския политически процес, като взема предвид и глобалното измерение на предизвикателствата във връзка с водите. Дейностите по тази инициатива за съвместно планиране трябва да се координират тясно със 7-ата рамкова програма на ЕС и с бъдещи съюзни програми в тази област, особено с Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ (2014—2020 г.).

               (16)

               Анализът на националните научноизследователски дейности, описан в работния документ на службите на Комисията потвърждава, че има нужда от по-добра координация за повишаване на ефективността и въздействието на научноизследователската дейност, както и за избягване на дублирането чрез разработване на обща стратегическа програма.

               (17)

               С оглед Комисията да може да докладва на Парламента и Съвета за напредъка по всички инициативи за съвместно планиране, държавите-членки ще трябва да докладват редовно на Комисията за напредъка, постигнат по настоящата инициатива за съвместно планиране,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               Държавите-членки се насърчават да разработят обща визия за начина, по който сътрудничеството и координацията в областта на научните изследвания на ниво ЕС може да спомогне за справяне с предизвикателството да се постигнат устойчиви водни системи за нуждите на устойчива икономика в Европа и извън нея и за извличане на ползи от възможностите, които такава обща визия предоставя.

               2.

               Държавите-членки се насърчават да разработят обща оперативна програма за стратегически научни изследвания, определяща потребностите от научни изследвания в средносрочен и дългосрочен план и целите в областта на водите. Програмата трябва да съдържа план за прилагането със заложени в него приоритети и график, както и необходимите за изпълнението му дейности, инструменти и ресурси.

               3.

               Държавите-членки се насърчават да включат следните мерки в програмата за стратегически научни изследвания и в плана за изпълнението ѝ:

                           а)

                           определяне и обмен на информация относно съответните национални програми, научноизследователски дейности и изследователски програми, координирани от ЕС;

                           б)

                           укрепване на действията за съвместно прогнозиране и на капацитета за технологична оценка;

                           в)

                           обмен на информация, ресурси, най-добри практики, методики и насоки;

                           г)

                           установяване на области или пилотни изпитателни дейности, които биха извлекли полза от координирането, съвместните покани за предложения или обединяването на ресурси (включително финансови ресурси);

                           д)

                           определяне на реда и условията за съвместното провеждане на научноизследователската дейност в областите, посочени в буква г);

                           е)

                           осигуряване на координация и развиване на синергични ефекти със съществуващи схеми за научни изследвания и иновации в ЕС, напр. рамковата програма и други свързани инициативи за съвместно планиране, по-специално инициативите за съвместно планиране „Обединяване на знанията за климата в Европа“, „Европа на градовете — глобални предизвикателства, местни решения“ и „Здрави и продуктивни морета и океани“;

                           ж)

                           съвместно използване, когато това е уместно, на съществуващите научноизследователски инфраструктури или разработване на нови инструменти, като координирани банки от данни, или на модели за изучаване на процесите, свързани с водите;

                           з)

                           насърчаване на по-добро сътрудничество между публичния и частния сектор, както и отворен достъп до иновациите между различните научноизследователски дейности и бизнес сектори, които имат отношение към водите;

                           и)

                           изнасяне и оповестяване на знания, нововъведения и интердисциплинарни методологични подходи, особено по отношение на резултатите от значение за политиките;

                           й)

                           подаване на подходяща научна и технологическа информация на равнище вземане на решения в национален и европейски план;

                           к)

                           създаване на мрежи между центровете за научноизследователска дейност в областта на водите.

               4.

               Държавите-членки се насърчават да изградят ефективна обща управленска структура на научноизследователската дейност в областта на водите със задача изготвянето на общи условия, правила и процедури за сътрудничество и координация, както и наблюдаването на изпълнението на програмата за стратегически изследвания.

               5.

               Държавите-членки се насърчават да изпълняват съвместно програмата за стратегически изследвания посредством националните си програми за научноизследователска дейност в съответствие с насоките за рамковите условия за съвместно планиране, изготвени в Съвета от групата на високо равнище по въпросите на съвместното планиране.

               6.

               Държавите-членки се насърчават да си сътрудничат с Комисията с оглед проучване на възможните инициативи, с които Комисията би могла да ги подпомогне при изготвянето и изпълнението на програмата за стратегически научни изследвания и при координирането на съвместната програма с други инициативи на Съюза в тази област.

               7.

               Държавите-членки се насърчават да работят в тясно сътрудничество със Стратегическия форум за международно научно и технологично сътрудничество (SFIC) за разработването и прилагането на евентуално международно измерение на програмата за стратегически изследвания и да осигурят съответствие с инициативите на SFIC със страните извън ЕС и по отношение на тях.

               8.

               Държавите-членки се насърчават да докладват редовно на Комисията за постигнатия напредък по тази инициатива за съвместно планиране чрез съответни годишни доклади.

      Съставено в Брюксел на 27 октомври 2011 година.

            За Комисията

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Член на Комисията

      (1)  COM(2011) 21 окончателен.

      (2)  COM(2010) 546 окончателен.

      (3)  ОВ L 327, 22.12.2000 г., стp. 1.

      (4)  Заключение на Съвета 10246/10, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st10/st10246.en10.pdf


title: Препоръка на Съвета от 21 февруари 2017 година относно освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (девети ЕФР) за финансовата 2015 година

text:
               23.2.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 58/2

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 21 февруари 2017 година
   относно освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (девети ЕФР) за финансовата 2015 година
   (2017/C 58/02)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на Групата страни от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (1) и изменено със споразумение, подписано в Люксембург на 25 юни 2005 г. (2),
   като взе предвид Вътрешното споразумение между представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, за финансирането и управлението на помощите, предоставени от Общността съгласно Финансовия протокол към Споразумението за партньорство между държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн и Европейската общност и нейните държави-членки, подписано в Котону (Бенин) на 23 юни 2000 г., и за предоставянето на финансова помощ, предназначена за отвъдморските страни и територии, за които се прилагат разпоредбите на Част четвърта от Договора за ЕО (3) („Вътрешното споразумение“), за създаване, наред с другото, на Деветия европейски фонд за развитие (девети ЕФР), и по-специално член 32, параграф 3 от него,
   като взе предвид Финансовия регламент от 27 март 2003 г., приложим за Деветия eвропейски фонд за развитие (4), и по-специално членове 96—103 от него,
   като разгледа приходните и разходните сметки и счетоводния баланс за операциите на деветия ЕФР към 31 декември 2015 г. и Годишния доклад на Сметната палата относно дейностите, финансирани от осмия, деветия, десетия и единадесетия Европейски фонд за развитие (ЕФР) за финансовата 2015 година, придружен от отговорите на Комисията (5), съдържащи се в посочения годишен доклад,
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 32, параграф 3 от Вътрешното споразумение, Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност за финансовото управление на деветия ЕФР по препоръка на Съвета.

               (2)

               Общото изпълнение на операциите на деветия ЕФР през финансовата 2015 година от страна на Комисията е удовлетворително,

         ПРЕПОРЪЧВА на Европейския парламент да освободи Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на деветия ЕФР за финансовата 2015 година.

      Съставено в Брюксел на 21 февруари 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         E. SCICLUNA

      (1)  ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 3.

      (2)  ОВ L 209, 11.8.2005 г., стр. 27.

      (3)  ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 355.

      (4)  ОВ L 83, 1.4.2003 г., стр. 1.

      (5)  ОВ C 375, 13.10.2016 г., стр. 287.