title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Кипър за периода 2021 – 2030 година

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/48

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Кипър за периода 2021 – 2030 година
      (2019/C 297/13)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Кипър представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 29 януари 2019 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първата стъпка от повтарящия се процес, протичащ между Комисията и държавите членки и предназначен за окончателното оформяне на плановете и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията осъществи цялостна оценка на проекта на националния план в областта на енергетиката и климата на Кипър, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и степента на електрическа взаимосвързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които могат да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере определен количествен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на националния план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се взема предвид представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на снабдяването с енергия и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Кипър за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Кипър (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да отчита всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и — доколкото е възможно — въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  Описаните в проектоплана политики и мерки изглеждат до голяма степен последователни в различните измерения, но Кипър следва да доразвие своята оценка на взаимовръзките между политиките и мерките в окончателния план. Кипър следва също така да предостави повече информация относно полезните взаимодействия между измеренията на декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния пазар, от една страна, и първостепенния принцип на енергийната ефективност, от друга. Анализът би могъл да включва количествени разчети и следва да обхваща и възможните отрицателни взаимодействия между политиките и мерките и да показва как Кипър смята да ги преодолее. Оценката на взаимодействието между политиките и на междусекторните въздействия може да бъде от полза за отделни политики и мерки или за групи от политики и мерки с широкообхватно въздействие върху енергийната система на Кипър и не само върху нея. Това включва политики, свързани с доизграждането на конкурентен електроенергиен пазар, въвеждането на природен газ или взаимосвързаността на изолираната електроенергийна система на Кипър. Целите в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани в другите измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  Окончателният интегриран национален план в областта на енергетиката и климата може да бъде допълнен с по-всеобхватни мерки, за да се използва потенциалът на взаимодействията с кръговата икономика.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Кипър са подкрепени от оценката на кипърския проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА КИПЪР ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да изясни начина, по който планира да постигне своята цел за емисиите на парникови газове за 2030 г. за сектори извън системата на ЕС за търговия с емисии от -24 % в сравнение с 2005 г., като разгледа допълнителни икономически ефективни политики за периода 2021—2030 г., както и планираното използване на механизмите за гъвкавост между секторите на разпределяне на усилията, отчетеното земеползване, промени в земеползването и горско стопанство. Особено внимание може да се обърне на транспорта.

                  2.

                  Да повиши значително равнището на амбициозност за 2030 г., като предвиди дял на възобновяемата енергия от най-малко 23 % като принос на Кипър за постигането на целта на Съюза за възобновяемата енергия за 2030 г., по формулата от приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999 и след надлежно отчитане на съответните обстоятелства и националните ограничения. Да включи индикативна крива в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2 от Регламент (ЕС) 2018/1999 в съответствие с този дял, с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за колективно постигане на тази цел. Да предвиди политики и мерки, които са подкрепени с подробни количествени данни, съобразени са със задълженията по Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8) и дават възможност за навременно и разходоефективно осигуряване на този принос. Да повиши равнището на амбициозност в сектора на отоплението и охлаждането и в сектора на транспорта, за да постигне индикативната цел по член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001 и целта за транспорта по член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да представи още подробни данни и мерки за благоприятните рамки за потреблението на собствена електрическа енергия и общностите за възобновяема енергия съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  3.

                  Да си постави много по-амбициозни цели по отношение на крайното и първичното енергийно потребление през 2030 г. предвид необходимостта от увеличаване на равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за 2030 г. по отношение на енергийната ефективност. Да изготви прогнози и сценарии, за да даде възможност да се оцени очакваното въздействие на новите планирани политики, мерки и програми върху първичното и крайното енергийно потребление за всеки сектор поне до 2040 г., включително за 2030 г., заедно с индикативна крива от 2021 г. нататък. Да постави по-силно ударение върху енергийната ефективност в транспортния сектор чрез увеличаване на обхвата на мерките, свързани с този конкретен сектор, отчитайки, че на него ще се пада половината от консумираната в страната енергия през 2030 г.

                  4.

                  Да определи ориентирани към бъдещето цели и задачи, свързани с пазарната интеграция, по-специално мерки за сектора на природния газ предвид планираното скорошно доставяне на природен газ на територията на Кипър. Да представи ясно и последователно актуалното състояние на организацията на електроенергийните пазари заедно с целите и задачите, описани в измерението на вътрешния пазар.

                  5.

                  Да доуточни националните общи и конкретни цели за финансиране в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати от днес до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да подкрепи тези общи цели с конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Европейския стратегически план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да подсили съществуващите споразумения за регионално сътрудничество със съседна Гърция, както и с други държави членки, включително в измеренията на вътрешния пазар, енергийната сигурност и научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността. Евентуално в контекста на инициативата „Чиста енергия за островите в ЕС“ — да засили сътрудничеството с държавите членки и островните региони, изправени пред сходни географски, климатични и инфраструктурни предизвикателства и възможности в своя енергиен преход.

                  7.

                  Да включи изчерпателен раздел, в който да се посочват всички нужди от инвестиции, разпределени по измерение и подизмерение, както и ясно описание на използваната за оценката методология и вероятните национални, регионални и съюзни източници за тяхното финансиране.

                  8.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено субсидиите за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за постепенното им прекратяване.

                  9.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, като представи количествени данни за въздействието върху замърсяването на въздуха при различните сценарии, осигури подкрепяща информация и разгледа полезните взаимодействия и ефектите на взаимно компенсиране.

                  10.

                  Да съвмести по-добре социално отговорното измерение на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния живот, заетостта и придобиването на умения. Да доразработи подхода за справяне с проблемите, свързани с енергийната бедност, като заедно с това разгледа въпроса за това как предлаганите политики и мерки във всички измерения се очаква да въздействат на равнището на енергийна бедност съгласно с изискванията на Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 223.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1012 final.

         (5)  COM (2019) 513 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 223.

         (7)  SWD(2019) 223.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Латвия за периода 2021-2030 година

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/52

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Латвия за периода 2021-2030 година
      (2019/C 297/14)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Латвия представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 28 декември 2018 г. Представянето на този проект на план в областта на енергетиката и климата представлява основата и първа стъпка от постепенния процес между Комисията и държавите членки с цел приключване на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 от Комисията се изисква да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Латвия, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Препоръките по-долу са въз основа на тази оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, на конкретните цели и на приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и до степента на електрическа взаимосвързаност, която държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно трансгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се вземе предвид предоставената информация за специфичните национални обстоятелства. Окончателният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Латвия за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Латвия (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това, по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и публикува основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и, доколкото е възможно, въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата Латвия следва да вземе предвид взаимовръзките между политиките, а именно полезните взаимодействия между измеренията на декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния пазар с принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, като обясни по какъв начин енергийната ефективност допринася 1) за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, 2) за сигурността на енергийните доставки и 3) за реагиране на енергийната бедност. Друга взаимовръзка, на която трябва да се обърне внимание е използването на биомаса за енергийни цели и въздействието върху отчетените емисии и поглъщания от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство. По подобен начин целите по измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани за другите измерения на Енергийния съюз. Също така може да бъде разгледано въздействието на изменението на климата върху енергийния сектор.

                  (14)

                  От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било представянето на изчерпателен анализ на настоящата позиция на сектора на нисковъглеродните технологии в световния пазар, като се подчертаят областите на конкурентни преимущества и потенциалните предизвикателства и като се посочат измерими общи цели за бъдещето, както и политики и мерки за постигането им и се направят съответните връзки с политиката за предприятията и промишлеността. От полза за него би било също едно по-добро взаимодействие с кръговата икономика, подчертаващо нейния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Латвия са подкрепени от оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която е публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ЛАТВИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да доразвие своята стратегия за постигане на целта си за 2030 г. от -6 % в сравнение с 2005 г. по отношение на парниковите газове за секторите, които не са обхванати от системата на ЕС за търговия с емисии. Това включва допълнително определяне на необходимите стъпки за изпълнение на описаните политики и анализиране на ролята на сектора на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство въз основа на правилата за отчитане съгласно Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета (8).

                  2.

                  Да повиши значително равнището на амбициозност за 2030 г. до най-малко 50 %-ен дял на дела на енергията от възобновяеми източници в приноса на Латвия към целта на Съюза за 2030 г. за енергията от възобновяеми източници, както е посочено от формулата в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999. Да включи индикативна крива в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999 в съответствие с този дял, с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за колективно постигане на тази цел. Да представи подробни и количествено определени политики и мерки, които са в съответствие със задълженията, определени в Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (9), и да направи възможно навременното и ефективно спрямо разходите постигане на този принос. Да гарантира, че целта за 2020 г. за енергията от възобновяеми източници, определена в приложение I към Директива № 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10), е изцяло изпълнена и от 2021 г. нататък е поддържана като базова линия, както и да обясни как възнамерява да постигне и поддържа такъв базов дял. Да въведе подробни мерки за постигане на индикативната цел в сектора на отоплението и охлаждането по член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001 и целта за транспорта по член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да представи повече подробности относно благоприятстващите рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за възобновяема енергия с мерки в съответствие с членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  3.

                  Да повиши равнището на амбициозност, особено за намаляване на потреблението на първична енергия, и да го подкрепи с политики и мерки, които биха довели до допълнителни икономии на енергия, за да се постигне целта на Съюза за 2030 г. за енергийната ефективност. Да предостави по-подробно описание на планираните политики, по-специално в сградния и транспортния сектори, както и конкретни оценки на икономиите на енергия от съществуващи и планирани мерки на политиката до 2030 г. и графици за придружаващите ги инвестиции.

                  4.

                  Да определи мерките в подкрепа на целите за енергийна сигурност по отношение на диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки за осигуряване на гъвкавост, включващи оценка на това как предложените политики и мерки осигуряват постигането на целта за намаляване на енергийната зависимост. Да вземе предвид регионалния контекст, когато извършва оценка на достатъчността на ресурсите в сектора на електроенергията.

                  5.

                  Да определи ориентирани към бъдещето общи и конкретни цели по отношение на пазарната интеграция, по-специално мерки за развитие на по-конкурентни пазари на едро и дребно.

                  6.

                  Да уточни националните общи и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати между 2020 г. и 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да подкрепи тези общи цели с конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  7.

                  Да засили добрите условия на регионално сътрудничество между балтийските държави (Естония, Латвия и Литва); да ги разшири до нови области и да разшири географския обхват, за да бъдат включени държавите от Северна Европа (Дания, Финландия, Исландия, Норвегия и Швеция). Регионалният обмен следва да бъде съсредоточен в областта на вътрешния енергиен пазар и енергийната сигурност с оглед на промените в електроенергийните системи за приемане на по-голям дял електроенергия от възобновяеми източници, което ще увеличи вноса/износа на електроенергия и ще повиши необходимостта от гъвкавост на системата, както и в областта на декарбонизацията на транспортния сектор и регионалното сътрудничество в научните изследвания.

                  8.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено субсидиите за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  9.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, като представи данни за въздействието върху замърсяването на въздуха при различните сценарии, осигури подкрепяща информация и разгледа полезните взаимодействия и ефектите на взаимно компенсиране.

                  10.

                  Да интегрира по-добре аспектите, свързани със справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния елемент, заетостта и уменията. Да включи оценка на ситуацията по отношение на енергийната бедност и цели за намаляване и/или ограничаване на енергийната бедност заедно с политики и мерки, както се изисква от Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 265.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD(2019) 1013 final.

         (5)  COM (2019) 514 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 265.

         (7)  SWD(2019) 265.

         (8)  Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за включването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство в рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 и Решение № 529/2013/ЕС (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 1).

         (9)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

         (10)  Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО (ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 16).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Люксембург за периода 2021-2030 г.

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/60

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Люксембург за периода 2021-2030 г.
      (2019/C 297/16)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Люксембург представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 18 февруари 2019 г. Представянето на този проект на план в областта на енергетиката и климата представлява основата и първа стъпка от постепенния процес между Комисията и държавите членки с цел приключване на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 от Комисията се изисква да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Люксембург, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Препоръките по-долу са въз основа на тази оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, на конкретните цели и на приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и до степента на електрическа взаимосвързаност, която държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно трансгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се вземе предвид предоставената информация за специфичните национални обстоятелства. Окончателният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Люксембург за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Люксембург (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това, по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и публикува основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и, доколкото е възможно, въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  Необходимо е в окончателния план да се представи ясно описание на предвидените допълнителни политики и мерки, придружено от оценка на въздействието, както и от оценка на взаимодействията между различните измерения на Енергийния съюз, които до голяма степен липсват в проекта на плана. Окончателният план ще бъде ориентиран в по-голяма степен към бъдещето, като се вземат предвид специфичните предизвикателства пред Люксембург, по-специално поради силната му зависимост от енергийни доставки от съседните държави. Също така би било полезно да се обърне специално внимание на разработването на национални мерки за гъвкавост, като например реакция на потреблението и съхранение.

                  (14)

                  От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било разширяване на представената информация за наскоро проведени и текущи мерки и тенденции за макроикономическата конкурентоспособност, за да се обхване настоящата позиция на сектора на нисковъглеродните технологии в световния пазар, като се подчертаят областите на конкурентни преимущества и потенциалните предизвикателства и като се посочат измерими общи цели за бъдещето, както и политики и мерки за постигането им и се направят съответните връзки с политиката за предприятията и промишлеността. От полза за него би било също едно по-добро взаимодействие с кръговата икономика, подчертаващо нейния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Люксембург са подкрепени от оценката на неговия проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която е публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ЛЮКСЕМБУРГ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да допълни информацията за планираните политики и мерки за предвиденото амбициозно намаление на емисиите на парникови газове в секторите, които не са обхванати от системата на ЕС за търговия с емисии и изпълнението на задължението по Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета (8), съгласно което емисиите от земеползването, промените в земеползването и горско стопанство (ЗПЗГС) не трябва да надхвърлят поглъщанията. Да предостави допълнителни подробности относно техния обхват, срокове, вероятни въздействия и евентуално използване на възможностите за гъвкавост между секторите на разпределянето на усилията и отчетеното за ЗПЗГС и търговията с емисии.

                  2.

                  Да подкрепи желаното равнище на амбиция на Люксембург от 23—25 %-ен дял на енергията от възобновяеми източници за 2030 г., като принос към целта на Съюза за 2030 г. за енергия от възобновяеми източници, чрез подробни и количествено определени политики и мерки, които са в съответствие със задълженията, определени в Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (9), по начин, който дава възможност за своевременно и ефективно спрямо разходите постигане на този принос. Да включи индикативна крива, която да достига до всички референтни точки съгласно член 4, буква а) (2) от Регламент (ЕС) 2018/1999. Да гарантира, че целта за 2020 г. за енергията от възобновяеми източници, определена в приложение I към Директива № 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10), е изцяло изпълнена и от 2021 г. нататък е поддържана като базова линия, както и да обясни как такъв базов дял ще бъде постигнат и поддържан. Да включи подробни мерки за постигане на целта за транспорта и навлизането на електрификацията, описани в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в съответствие с член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да представи допълнителни подробности относно опростяването на административните процедури и относно благоприятстващите рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за възобновяема енергия съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  3.

                  Да определи своя принос като специфична стойност за потреблението на първична и на вторична енергия, и ясно да представи очакваните икономии и по-подробна оценка на въздействието на предложените политики и мерки.

                  4.

                  Да уточни националните общи и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати между 2020 г. и 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да подкрепи тези общи цели с конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  5.

                  Да засили вече отличното регионално сътрудничество в рамките на Петстранния енергиен форум, основано на политическата декларация от 4 март 2019 г., да разшири това регионално сътрудничество, за да включи изрично разработването и мониторинга на националните планове в областта на енергетиката и климата, по-специално по отношение на съответните въпроси, свързани с трансграничното сътрудничество. Да разгледа изрично усилия за декарбонизиране на транспорта от регионална перспектива.

                  6.

                  Да предостави изчерпателна оценка на цялостните инвестиционни нужди за постигане на целите, както и информация за финансовите източници, които трябва да бъдат мобилизирани за изпълнение на съществуващите и планираните политики и мерки.

                  7.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено субсидиите за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  8.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката в областта на качеството на въздуха и емисиите във въздуха, включително изискваната информация за прогнозните емисии във въздуха на замърсители съгласно планираните политики и мерки укрепване на количествените анализи.

                  9.

                  Да интегрира по-добре аспектите, свързани със справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния елемент, заетостта и уменията. Да доразвие подхода за справяне с въпросите на енергийната бедност, включително като включи оценката, изисквана в Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 266.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD(2019) 1015 final.

         (5)  COM (2019) 516 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 266.

         (7)  SWD(2019) 266.

         (8)  Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за включването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство в рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 и Решение № 529/2013/ЕС (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 1).

         (9)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

         (10)  Директива 2009/28/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО (ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 16).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Малта за периода 2021—2030 година

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/68

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Малта за периода 2021—2030 година
      (2019/C 297/18)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Малта представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 21 декември 2018 г. Представянето на този план представлява основата и първа стъпка от постепенния процес между Комисията и държавите членки с цел приключване на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Малта, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и степента на електрическа взаимосвързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които могат да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на интегрирания национален относно енергетиката и климата план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се взема предвид представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на снабдяването с енергия и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Малта за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Малта (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да отчита всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и — доколкото е възможно — въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  В своя окончателен план Малта следва да доразвие положителните взаимовръзки между планираните политики и мерки, посочени в проектоплана, и допълнително да проучи по-проблемните взаимовръзки между политиките, по-специално между измеренията на декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния пазар, от една страна, и първостепенния принцип на енергийната ефективност, от друга. Целите в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани в другите измерения на Енергийния съюз. Малта трябва също така да си постави по-конкретни, измерими и времево обвързани цели на политиката във всичките пет измерения.

                  (14)

                  Окончателният интегриран национален план в областта на енергетиката и климата може да бъде допълнен с по-всеобхватни мерки, за да се използва потенциалът на взаимодействията с кръговата икономика.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Малта са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА МАЛТА ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да предвиди допълнителни национални мерки, по-специално в секторите на строителството и транспорта, и да представи количествени техните въздействия с цел намаляване на значителното неизпълнение на своята цел за намаляване на емисиите на парникови газове с 19 % до 2030 г. в сравнение с нивата от 2005 г. в секторите извън системата на ЕС за търговия с емисии. От съображения за ефективност на разходите някои прехвърляния на годишни квоти за емисии от други държави членки, съгласно с предвиденото в Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета (8), могат да бъдат оправдани.

                  2.

                  Да си постави значително по-амбициозни цели за 2030 г., като предвиди дял на възобновяемата енергия от най-малко 21 % като принос на Малта за постигането на целта на Съюза за възобновяемата енергия за 2030 г., по формулата от приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999 и след надлежно отчитане на съответните обстоятелства и националните ограничения. Да включи индикативна крива в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999 в съответствие с този дял, с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за колективно постигане на тази цел. Да представи подробни и количествено определени политики и мерки, които са в съответствие със задълженията, определени в Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (9), за да се даде възможност за навременно и ефективно спрямо разходите постигане на този принос. Да си постави по-амбициозни цели в сектора на отоплението и охлаждането, за да постигне индикативната цел по член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да представи по-подробни мерки за изпълнение на целта в сектора на транспорта по член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да представи допълнителни подробности относно благоприятстващите рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за възобновяема енергия съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  3.

                  Да си постави значително по-амбициозни цели по отношение на крайното и първичното енергийно потребление през 2030 г. предвид необходимостта от увеличаване на равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за 2030 г. по отношение на енергийната ефективност. Да предложи по-амбициозни политики и мерки, които биха осигурили допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Необходими са конкретни допълнителни мерки за енергийна ефективност особено за секторите на строителството и транспорта, за да бъдат постигнати целите за периода 2021—2030 г.

                  4.

                  Да посочи мерките в подкрепа на целите в областта на енергийната сигурност по отношение на диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерките за осигуряване на гъвкавост и по възможност все по-важната роля на оптимизацията на потреблението в електроенергийния сектор.

                  5.

                  Да развие допълнително национални общи и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да предвиди за постигането на тези общи цели конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да изложи още по-подробно целите, политиките и мерките на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата и по-специално да определи ясни, измерими и ориентирани към бъдещето цели за измеренията на вътрешния пазар и на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, както и да покаже до каква степен плановете за проучване на нефтени залежи са в съответствие с дългосрочните цели за декарбонизация.

                  7.

                  Да допълни предимно качествените определения на някои от планираните инвестиционни нужди, разходи и източници на финансиране, с допълнителна количествена оценка, за да се получи цялостна представа за общите нужди от инвестиции за постигане на целите, както и с информация относно националните и съюзните финансови източници, които трябва да бъдат мобилизирани.

                  8.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено тези за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  9.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, като представи количествени данни за въздействието върху замърсяването на въздуха при различните сценарии, осигури подкрепяща информация и разгледа полезните взаимодействия и ефектите на взаимно компенсиране.

                  10.

                  Да интегрира по-добре аспектите, засягащи справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния аспект и аспектите на заетостта и уменията.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 268.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1017 final.

         (5)  COM (2019) 518 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 268.

         (7)  SWD(2019) 268.

         (8)  Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 26).

         (9)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Нидерландия за периода 2021—2030 година

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/72

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Нидерландия за периода 2021—2030 година
      (2019/C 297/19)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Нидерландия представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 20 декември 2018 г. Представянето на този проект на план в областта на енергетиката и климата представлява основата и първа стъпка от постепенния процес между Комисията и държавите членки с цел приключване на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 от Комисията се изисква да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Нидерландия, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Препоръките по-долу са въз основа на тази оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, на конкретните цели и на приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и до степента на електрическа взаимосвързаност, която държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно трансгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на националния план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се вземе предвид предоставената информация за специфичните национални обстоятелства. Окончателният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Нидерландия за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Нидерландия (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това, по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и публикува основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и, доколкото е възможно, въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  Проектът на плана е основан главно на съществуващата политика на Нидерландия, по-специално на Коалиционното споразумение от 2017 г. и на Споразумението за енергетиката от 2013 г. (Energieakkoord). По отношение на измеренията на Енергийния съюз следва да бъдат добавени няколко елемента, свързани с предложеното равнище на амбициозност и със съпътстващите политики и мерки, както и свързаната оценка на въздействието. Необходимо е специално внимание към управлението на взаимовръзките между измеренията на декарбонизацията и енергийната ефективност и другите измерения, по-специално чрез представяне на по-конкретни и измерими общи цели, свързани с енергийната сигурност, вътрешния пазар и научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, и как това ще подкрепи постигането на амбициите за декарбонизация, енергия от възобновяеми източници и енергийна ефективност. Следва да се обясни по-добре как е бил взет под внимание принципът за поставяне на енергийната ефективност на първо място. По подобен начин целите по измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани за другите измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  Окончателният интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би имал полза от разширяване на аспектите, свързани с конкурентоспособността, за да се обхване конкретно секторът на нисковъглеродните технологии, включително сектора на декарбонизираната енергия и интензивния на въглерод промишлен сектор. Положително би се отразило наличието на измерими цели за бъдещото развитие, определени на тази основа, както и на политики и мерки за тяхното постигане, осъществяващи подходящи връзки с политиката за предприятията и промишлеността.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Нидерландия са подкрепени от оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която е публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА НИДЕРЛАНДИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да подкрепи желаното равнище на амбиция от 27—35 %-ен дял на енергията от възобновяеми източници за 2030 г., като принос на Нидерландия към целта на Съюза за 2030 г. за енергия от възобновяеми източници чрез подробни и количествено определени политики и мерки, които са в съответствие със задълженията, предвидени в Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), по начин, който дава възможност за своевременно и ефективно спрямо разходите постигане на този принос. Да включи индикативна крива, която да достига до всички референтни точки съгласно член 4, буква а) (2) от Регламент (ЕС) 2018/1999. Да гарантира, че целта за 2020 г. за енергията от възобновяеми източници, определена в приложение I към Директива № 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9), е изцяло изпълнена и от 2021 г. нататък е поддържана като базова линия, както и да обясни как възнамерява да постигне и поддържа такъв базов дял. Да представи графици и съответните мерки в сектора на отоплението и охлаждането за постигане на индикативната цел, включена в член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001 и целта за транспорта в член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да представи допълнителни подробности относно опростяването на административните процедури и относно благоприятстващата рамка за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за възобновяема енергия съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  2.

                  Да извърши преглед на приноса си във връзка с потреблението на крайна енергия с оглед на необходимостта от увеличаване на степента на усилията за постигане на целта на Съюза за 2030 г. за енергийната ефективност, и да определи допълнителни политики и мерки, които биха осигурили допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Да изброи допълнителни политики и мерки към вече въведените, за целите за постигане на целите на Нидерландия за 2020 г. за енергийната ефективност. Окончателният интегриран национален план в областта на енергетиката и климата е необходимо да включва очакваното въздействие по отношение на икономиите на енергия, сроковете им на изпълнение и целевите сектори. Да продължи усилията и след 2020 г. по отношение на схемите за задължителни икономии на енергия, като се има предвид, че задължението за икономии на енергия за периода 2021—2030 г. е по-амбициозно от сегашното.

                  3.

                  Да посочи мерките в подкрепа на целите на енергийната сигурност по отношение на диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки за осигуряване на гъвкавост и достатъчност на производството на електроенергия в контекста на амбициозната цел за енергията от възобновяеми източници.

                  4.

                  Да уточни националните общи и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати между 2021 г. и 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да подкрепи тези общи цели с конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  5.

                  Да засили вече отличните условия на регионално сътрудничество в рамките на Петстранния енергиен форум, основано на политическата декларация от 4 март 2019 г., да разшири това регионално сътрудничество, за да включи изрично разработването и мониторинга на националните планове в областта на енергетиката и климата, по-специално по отношение на съответните въпроси, свързани с трансграничното сътрудничество.

                  6.

                  Да предостави общ преглед на инвестиционните нужди за постигане на целите си в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции, включително подходящо финансиране на национално и регионално равнище.

                  7.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено субсидиите за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  8.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката в областта на качеството на въздуха и емисиите във въздуха с повече количествено определена информация, включваща най-малкото необходимата информация за прогнозните емисии на замърсители във въздуха съгласно планираните политики и мерки.

                  9.

                  Да интегрира по-добре аспектите, свързани със справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния елемент, заетостта и уменията. Да включи специална оценка на проблема с енергийната бедност и на свързаните с него цели или конкретни политики или мерки, както се изисква в Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 227.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD(2019) 1018 final.

         (5)  COM (2019) 519 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 227.

         (7)  SWD(2019) 227.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

         (9)  Директива 2009/28/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО (ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 16).