				|

		52011SC0820

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Denmarkand delivering a Council opinionon the updated convergence programme of Denmark, 2011-2015

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
Националната
програма за
реформи на
Дания за 2011 г.
и за
предоставяне
на становище
на Съвета
относно
актуализираната
Програма за
конвергенция
на Дания за
периода 2011—2015 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
Като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз и
по-специално
член 121, параграф 2
и член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическата
политика[1] и
по-специално
член 9,
параграф 3 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март
2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на
Европейската
комисия да се
започне
изпълнението
на нова
стратегия за
работни
места и
растеж — стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на
икономическата
политика,
която ще бъде
съсредоточена
върху
ключовите
области, в
които е
необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
за устойчив
растеж и
конкурентоспособността
на Европа.
(2)
На 13 юли
2010 г. Съветът
прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическата
политика на
държавите-членки
и на Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоките за
политиката
на
държавите-членки
по заетостта[3],
като заедно
двата акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите-членки
бяха
призовани да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националните
си
икономически
политики и
политики по
заетостта.
(3)
На
12 януари 2011 г.
Комисията
прие първия
годишен
обзор на
растежа, с
което
постави
началото на
нов цикъл на
икономическото
управление в
ЕС и на
първия европейски
семестър за
предварителна
интегрирана
координация
на
политиката
съгласно стратегията
„Европа 2020“.
(4)
На 25 март
2011 г. Европейският
съвет
утвърди
приоритетите
за
фискалната
консолидация
и
структурната
реформа (в
съответствие
със
заключенията
на Съвета от
15 февруари и
7 март 2011 г. и
въз основа на
годишния
обзор на
растежа,
изготвен от
Комисията).
Той подчерта
необходимостта
да се даде
приоритет на
възстановяването
на
стабилността
на бюджетите
и фискалната
устойчивост,
намаляването
на безработицата
чрез реформи
на пазара на
труда и полагането
на нови
усилия за
повишаване
на растежа.
Европейският
съвет поиска
от държавите-членки
да превърнат
тези
приоритети в
конкретни
мерки, които
да бъдат
включени в
техните
програми за
стабилност
или за
конвергенция
и в
националните
им програми
за реформи.
(5)
На 25 март
2011 г.
Европейският
съвет също
така прикани
държавите-членки,
участващи в пакта
„Евро плюс“, да
представят
своите задължения
достатъчно
рано, за да
бъдат включени
в програмите
им за
стабилност
или за конвергенция
и в
националните
им програми
за реформи.
(6)
На 9 май
2011 г. Дания
представи
актуализираната
си програма
за
конвергенция
за 2011 г.,
обхващаща
периода 2011—2015 г.,
както и своята
национална
програма за
реформи за
2011 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(7)
Въз
основа на
оценката на
актуализираната
програма за
конвергенция
в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на Съвета,
Съветът е на
мнение, че
макроикономическият
сценарий,
залегнал в
основата на
програмата
за
конвергенция,
е
реалистичен.
Основан на
малко
по-благоприятни
прогнози за
растежа за
2012 г. и след
това, той до
голяма
степен
съвпада с
предвижданията
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2011 г.
Бюджетната
стратегия,
заложена в
програмата
за
конвергенция,
има за цел
намаляване
на дефицита
под
референтната
стойност от
3 % до 2013 г. в
съответствие
с препоръката
на Съвета,
постигане на
преразгледаната
средносрочна
бюджетна цел
(СБЦ) за салдо на
структурния
бюджет не
по-ниско от -0,5 %
от БВП до 2015 г.,
както и на
балансиран
бюджет до 2020 г.
Планът за
корекции в
тази насока е
подходящ.
Мерките,
включени в
програмата и
приети от
датския
парламент
през
пролетта на
2010 г., се считат
за адекватна
подкрепа на
бюджетните
цели и
представляват
годишна
фискална
консолидация
от около 1 % от
БВП за
периода 2011—2013 г.
Дания ще
постигне преразгледаната
си
средносрочна
бюджетна цел
в рамките на
програмния
период.
Рисковете за
бюджетните
цели са до
голяма
степен
балансирани.
(8)
Датската
икономика
започна да
забавя темпа
си на растеж
през 2007 г. в
момент на
спад на пазара
за недвижими
имоти, който
допълнително
изостри
проблемите
на
националния
банков
сектор,
задълбочени
от
увеличаването
на фалитите и
безработицата.
Рецесията
беше тежка —
между есента
на 2007 г. и
пролетта на
2009 г.
производството
намаля с 8 %, а
през 2010 г.
безработицата
достигна 7,4 %.
Делът на
заетостта намаля
от 79,8 % през 2008 г.
до 76,1 % през 2010 г.,
като особено
тежко бяха
засегнати
младите хора.
През 2009 г.
производството
започна да се
възстановява
и през 2010 г.
реалният
растеж на БВП
достигна 2,1 %.
Подобрението
беше
стимулирано
от неотслабващото
вътрешно
търсене (също
благодарение
на фискалната
експанзия),
силния скок
на складовите
наличности и
стабилното
възстановяване
на основните
търговски
партньори на Дания.
(9)
Автоматичните
стабилизатори
и мерките, свързани
с кризата,
предизвикаха
промяна в бюджетното
салдо от
излишък в
размер на 3,2 %
от БВП през
2008 г. в дефицит
от 2,7 % от БВП
през 2009 г. На базата
на
уведомлението
за Дания през
пролетта на
2010 г., в което се
предвиждаше
нарастване
на бюджетния
дефицит над
5 % от БВП, през юли
същата година
за страната
беше открита
процедура
при прекомерен
дефицит.
Макар
миналата
година извънредните
приходи с
временен
характер,
свързани с
облагането
на печалбата
на пенсионните
фондове, да
доведоха до
стабилизиране
на бюджетния
дефицит на
ниво от 2,7 % от
БВП, според
прогнозата
на службите
на Комисията
от пролетта
на 2011 г. се
очаква
дефицитът да
нарасне
отново до
около 4 % от
БВП през текущата
година, което
подчертава
необходимостта
от постоянни
и амбициозни
усилия за
консолидация
през 2012 г. Това
предполага
строго
прилагане на
мерките,
приети със споразумението
за
консолидиране
от 2010 г., и контрол
на разходите,
както е
предвидено в програмата
за
конвергенция,
за да се
гарантира
коригиране
на
прекомерния
дефицит до
2013 г.
(10)
Строгият
контрол с цел
избягване на
повтарящи се
случаи на
преразход на
ниво местно и
регионално
управление е
важен за
постигане на
бюджетните
цели. През
последните 20
години
публичните
разходи
постоянно
надхвърлят
бюджетните
цели.
Правителството
вече е
предприело
някои мерки
за преодоляване
на този
проблем и
планира да
въведе нова
схема за
контрол на
разходите
под надзора
на Датския
икономически
съвет, както
е описано в
програмата
за
конвергенция.
(11)
Под
влиянието на
демографски
фактори населението
в
трудоспособна
възраст (15—64 г.)
ще намалее с
около 1,5 %
между 2010 и 2025 г. и
с близо 5 % до
2040 г. В
средносрочен
план
икономическото
възстановяване
може да
доведе до
затягане на
пазара на
труда,
какъвто беше
и случаят
през годините
на бурното
икономическо
развитие.
Въпреки вече
високия процент
на участие на
пазара на
труда, има
възможност
за
по-нататъшно
увеличаване
на предлагането
на работна
ръка.
Доброволното
ранно
пенсиониране
е широко
разпространено
сред хората
на възраст от
60 до 64 години, в
резултат на
което
заетостта
при 60—64 годишните
е само 40 %.
Освен това, 10 %
от
населението в
трудоспособна
възраст под 40
години или получава
обезщетения
за
нетрудоспособност,
или
упражнява
т.нар. „flex-job“
(субсидирана
заетост).
(12)
От 1995 г.
насам се
наблюдава
тенденция на
спад в
растежа на
производителността,
като една от
потенциалните
причини са
слабостите в
образованието.
Дания
продължава
да изразходва
много
средства за
образователната
си система,
но въпреки
това в
няколко ключови
области
резултатите
са
посредствени,
като
страната е на
двадесет и
четвърто
място в ЕС по
ниво на
образование
сред
младежите. През
2009 г. само 70,1 % от
населението
на възраст между
20 и 24 години са
завършили
поне горната степен
на средното
образование
(в сравнение
със 78,6 % средно
за ЕС), а
резултатите
от PISA са на
средно ниво. Броят на
напусналите
общообразователните
и
професионалните
училища
преди завършване
е
относително
висок и
достига
почти 50 % при
учащите в
сферата на
професионалното
образование. Освен
това, 10 години
след
напускане на
началното
училище
около 20 % от
младите хора
все още не са
завършили
образованието
си над долната
степен на
средния курс.
Подобреното
качество на
образователната
система ще спомогне
за
предотвратяването
на бъдещи
драстични
разлики в
уменията на
трудовия пазар,
който в
момента дава
сигнали за
възможен
излишък от
неквалифицирана
и липса на
квалифицирана
работна ръка.
Растежът на производителността
е особено
слаб в секторите
на
строителството
и услугите.
Такъв е случаят
особено при
местните
услуги,
търговията
на дребно,
търговията
на едро и
личните услуги,
където
слабата
конкуренция
в някои сектори,
например
поради
високи
бариери за
навлизане на
пазара, може
да доведе до
неоптимално
разпределение
на ресурсите.
Законите за
зониране са
строги, което
ограничава възможностите
за
увеличаване
на производителността
чрез
икономии от
мащаб в сектора
на
търговията
на дребно. За
подобряване на
ситуацията
при
обществените
поръчки, от
които едва
около 25% са
обхванати от
открити процедури,
правителството
въведе
стратегия,
насочена към
стимулиране
на
конкуренцията
в
обществените
услуги чрез
постепенно
увеличаване
на
обществените
поръчки в общините
и регионите,
и определи
целево равнище
за общините —
до 2015 г. 31,5 % от
всички
обществени
поръчки
трябва да
бъдат
възлагани по открита
процедура.
(13)
Задлъжнялостта
на
домакинствата
като съотношение
с БВП е
най-високата
в ЕС. Увеличаването
на дълга,
което беше
провокирано
от бурното
развитие на
жилищното
строителство
между 2004 и 2007 г.
създава
потенциален
риск за
икономиката
и финансовата
стабилност.
Въпреки че
тези рискове
се смекчават
от
характеристиките
на сложния
датски пазар
на
облигациите,
обезпечени с
ипотеки, и от
общо взето
стабилната финансова
ситуация на
повечето
домакинства
(активите
значително
надвишават
пасивите),
след спада на
цените на
жилищата
бяха
предприети
твърде малко
мерки за
ограничаване
на процикличните
им колебания.
(14)
Дания
пое редица
ангажименти
по пакта „Евро
плюс“[4]. С
цел
подобряване
на
фискалната
устойчивост
бе прието споразумение
за укрепване
на
законодателните
санкции по
отношение на
контрола върху
разходите на
местно ниво. Правителството
представи
предложение
за схема за
поощрения,
която ще
улесни частните
решения за
работа с
банките в
затруднение
и ще спомогне
за подобряването
на
финансовата
стабилност. Мерките
за
стимулиране
на заетостта
са съсредоточени
върху
удължаването
на активния
трудов живот.
С цел
насърчаване
на конкурентоспособността
е създаден Пакет
за
конкуренцията
с конкретни
инициативи,
насочени
най-вече към
секторите на
строителството
и услугите.
Тези
ангажименти
се отнасят до
четирите области
на пакта.
Общо взето
мерките
съвпадат с
тези,
предприети в
резултат на
Годишното
изследване
на растежа, и
приближават
целите на
„Европа 2020“,
особено в
сферата на
заетостта.
Въпреки че
много от
обявените
ангажименти
вече са
въведени в
действие, в
близко
бъдеще
трябва да се
предприемат
важни мерки
за
подобряване
на
бюджетната дисциплина
(на местно
равнище) и за
насърчаване
на заетостта.
Поетите
ангажименти
бяха оценени
и взети
предвид в
настоящите
препоръки.
(15)
Комисията
направи
оценка на
програмата за
конвергенция
и
националната
програма за
реформи,
включително
ангажиментите
по пакта
„Евро плюс“[5].
Тя взе
предвид не
само доколко
те са уместни
за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в
Дания, но
също така и
степента, в
която те
спазват
правилата и
насоките на
ЕС предвид
необходимостта
от засилване
на цялостното
икономическо
управление
на Европейския
съюз чрез
принос на
равнище ЕС
към бъдещите
решения на
държавите-членки.
В тази връзка
Комисията
смята, че
постоянните
амбициозни
усилия за
фискална
консолидация
следва да
продължат и
през 2011 г. и
след това.
Следва да се
предприемат
още стъпки за
по-нататъшно
увеличаване
на
предлагането
на работна
ръка чрез
намаляване
на ранното
пенсиониране,
целеви мерки
за
определени
групи, подобряване
на
качеството
на
образованието,
укрепване на
конкуренцията
в ключовите
сектори и
допълнително
стабилизиране
на пазара за
недвижими
имоти.
(16)
В
контекста на
настоящата
оценка и
предвид
препоръката
на Съвета по
член 126,
параграф 7 от
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз от 2 юни
2010 г. Съветът
разгледа
актуализираната
програма за
конвергенция
на Дания за
2011 г. и становището
му[6] е
изразено
по-специално в
точка 1)
по-долу. Като
взе предвид
заключенията
на
Европейския
съвет от 25
март 2011 г., Съветът
разгледа
националната
програма за
реформи на
Дания,
ПРЕПОРЪЧВА
на Дания да
предприеме
следните
действия в
периода 2011—2012 г.:
(1)
Да
въведе
планираните
мерки за
фискална
консолидация
през 2011 и 2012 г. и
да коригира
прекомерния
си дефицит до
2013 г. Да ускори
намаляването
на общия
бюджетен
дефицит, ако
икономическите
условия се
окажат по-добри
от
прогнозираните
понастоящем.
Да въведе
контрол
върху
разходите
чрез
приемане на
задължителни
многогодишни
тавани на
разходите за
местната,
регионалната
и
националната
администрация,
които са
съобразени с
цялостните
средносрочни
бюджетни
цели.
(2)
Да
проведе
заплануваното
поетапно
премахване
на схемата за
доброволно
ранно пенсиониране
(VERP), да
реформира
пенсията
поради инвалидност
и да насочи
по-добре
схемите за
субсидирана
заетост
(системата „flex-job“)
към най-уязвимите
групи.
(3)
Да
ускори
прилагането
на реформите,
целящи
подобряване
качеството
на
образователната
система. Да намали
броя на
преждевременно
напусналите
училище,
особено в
сферата на
професионалното
образование,
и да увеличи
броя на местата
за
професионален
стаж.
(4)
Да
предприеме
мерки за
премахване
на пречките
пред
конкуренцията,
особено за
местните
услуги и
търговията
на дребно,
като
преразгледа
законодателството
относно
земеползването
и въведе
открити
процедури за
обществени
поръчки в
общините и
регионите.
(5)
Наред с
подкрепата
си за
продължаващото
стабилизиране
на пазара на
недвижими
имоти след
неотдавнашния
спад на цените
да
предприеме
превантивни
мерки за
укрепване на
средносрочната
стабилност
на пазара за
жилища и
финансовата
система,
които
включват
реформи в
системите на
ипотеките и
данъците
върху
недвижимата
собственост.
Съставено
в Брюксел на [….]
година.
                                                                       За Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               ОВ C…, …г., стр....
[3]               Остават
валидни за
2011 г. съгласно
Решение 2011/308/ЕС
на Съвета от
19 май 2011 г.
[4]               Документ
SEC(2011) 713 съдържа
повече
подробности
относно
ангажиментите,
поети в
рамките на пакта
„Евро плюс“.
[5]               SEC(2011) 713.
[6]               Предвидено
в член 9,
параграф 3 от
Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета.


				|

		52013DC0392

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА за преодоляване на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит в Нидерландия /* COM/2013/0392 final - 2013/ () */

			   	Препоръка за
ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
за преодоляване на съществуващия прекомерен
бюджетен дефицит в Нидерландия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането
на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 7 от него,
като взе предвид препоръката на Европейската
комисия,
като има предвид, че:
(1)       Съгласно член 126 от
Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) държавите членки трябва
да не допускат прекомерен бюджетен дефицит.
(2)       Пактът за стабилност и растеж
се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство
за засилване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж,
водещ до създаване на трудова заетост.
(3)       На 2 декември 2009 г. в
съответствие с член 126, параграф 6 от ДФЕС Съветът реши, че в
Нидерландия е налице прекомерен бюджетен дефицит, и издаде препоръка за
коригирането му най-късно до 2013 г.[1]
в съответствие с член 126, параграф 7 от ДФЕС и член 3 от
Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и
изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит[2]. За да намалят дефицита по
консолидирания държавен бюджет (дефицита на сектор „Държавно управление“) под
3 % от БВП по надежден и устойчив начин, на нидерландските власти бе
препоръчано да приложат фискалните мерки през 2010 г. съгласно бюджета за
2010 г. и като започнат оздравяването на бюджета през 2011 г., да
преодолеят прекомерния дефицит до 2013 г. За тази цел те трябваше да
осигурят средно годишно подобрение на бюджетното салдо с ¾ % от БВП през
периода 2011 — 2013 г., да определят мерките, които са
необходими за преодоляването на прекомерния дефицит до 2013 г., ако
цикличните условия позволяват това, и да ускорят намалението на дефицита, ако
икономическите или бюджетните условия се окажат по-добри от очакваното към
тогавашния момент. Съветът определи като краен срок за предприемане на
ефективни действия 2 юни 2010 г.
(4)       На 15 юни 2010 г. Комисията
заключи, че според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на
2010 г. Нидерландия е предприела ефективни действия в съответствие с
препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. да понижи своя бюджетен дефицит под
референтната стойност от 3 % от БВП и изрази мнение, че към момента не са
необходими допълнителни мерки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит.
(5)       В съответствие с член 3,
параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1467/97 Съветът може по препоръка на
Комисията да приеме преразгледана препоръка по член 126, параграф 7
от ДФЕС, ако са предприети ефективни действия и след приемането на тази
препоръка настъпят неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими
отрицателни последици за държавните финанси. Възникването на неочаквани
неблагоприятни икономически събития със значимо отрицателно въздействие върху
бюджета се оценява спрямо икономическата прогноза, залегнала в препоръката на
Съвета.
(6)       По силата на член 126,
параграф 7 от ДФЕС и член 3 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на
Съвета той трябва да отправи препоръка до съответната държава членка с оглед
преодоляване на прекомерния дефицит в определен срок. В препоръката следва да
се определи срок от най-много шест месеца за предприемане на ефективни действия
от страна на съответната държава членка за коригиране на прекомерния дефицит.
Освен това в препоръката за коригирането на прекомерния дефицит Съветът следва
да изисква постигането на годишни бюджетни цели, които съгласно прогнозата, на
която се базира препоръката, осигуряват минимално годишно подобрение на
структурното салдо (т.е. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл
салдо минус еднократните и другите временни мерки) от най-малко 0,5 % от
БВП като референтна стойност.
(7)       Според прогнозата на службите
на Комисията от есента на 2009 г., на която се основаваше препоръката на
Съвета по член 126, параграф 7 от ДФЕС от 2 декември 2009 г., икономиката
на Нидерландия трябваше да отбележи спад от 4,5 % през 2009 г. и
слабо възстановяване през 2010 и 2011 г. с растеж от съответно ¼ % и
1½ %. 2012 г. и 2013 г. не бяха част от прогнозния период, но при
допускане, че до 2015 г. голямото отрицателно отклонение от потенциалното
производство постепенно ще се стопи, очакванията бяха за по-висок растеж през
2012 и 2013 г. спрямо 2011 година. През 2009 г. БВП намаля с
3,7 % — по-малко от очаквания спад според прогнозата на службите на
Комисията от есента на 2009 г., през 2010 г. настъпи възстановяване
(растеж от 1,6 %), дължащо се главно на износа, което бе по-значимо, но
през 2011 г. икономическият растеж се забави до 1 % и през
2012 г. нидерландската икономика отново навлезе в рецесия. През
2011 г. Нидерландия вече отчиташе отрицателен растеж през всички
тримесечия освен първото, а през 2012 г. икономиката на страната се сви с
1 %. През първото полугодие растежът през всяко тримесечие бе леко
положителен спрямо предходното, но след това се понижи рязко. Като цяло
растежът на БВП бе отчетливо по-нисък от очакваното при нормално циклично
възстановяване, а значителното свиване на икономиката се отрази неблагоприятно
на заетостта; безработицата нарасна, реалният прираст на заплатите бе
отрицателен, а вътрешното търсене намаля.
(8)       Според прогнозата на службите
на Комисията от пролетта на 2013 г. реалният БВП отново ще спадне с
0,8 % през 2013 г., въпреки че се очаква растежът постепенно да стане
положителен от второто полугодие нататък. Предвижда се развитието на търговията
да спомогне за възстановяването, макар вътрешното търсене да остане слабо през
цялата 2013 г. Несигурността относно общите икономически перспективи,
провеждането на предложените реформи и възможните допълнителни мерки за
консолидация ограничават още повече вътрешното търсене. Очаква се през
2014 г. и износът, и вносът да се засилят, а вътрешното търсене би
трябвало да започне постепенно да нараства, спомагайки за слабо възстановяване
с растеж на реалния БВП от 0,9 %.
(9)       Нидерландия избра да отложи
фискалната консолидация за 2011 г. Този подход бе одобрен в препоръката на
Съвета от 2009 г., в която по-конкретно се изискваше да бъде изпълнен
бюджетът за 2010 г., а консолидацията да започне едва през 2011 г. В
отговор на това Нидерландия разработи пакет от многогодишни мерки за периода
2011 — 2015 г., насочени главно към разходите. До 2013 г.
мерките като цяло се прилагат. След постигането на малко по-висок БВП през 2009
и 2010 г. в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от есента на
2009 г., въз основа на която бе приета препоръката по ППД, от 2011 г.
нататък икономическото развитие в Нидерландия се влоши съществено. Това доведе
до подобно развитие и по отношение на публичните финанси, като до 2011 г.
вкл. се запази известно първоначално преизпълнение на бюджетните цели. През
2011 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет достигна 4,5 % от
БВП и впоследствие намаля до 4,1 % от БВП през 2012 г. Що се отнася
до влияещите на дефицита фактори, колебанията в икономическия растеж засегнаха
главно бюджетните приходи. Първоначалното възстановяване от финансовата криза с
по-висока от очакваното икономическа активност през 2010 и първата половина на
2011 г. отначало доведе до сравнително добро изпълнение на приходите. След
това обаче приходите се оказаха по-ниски от очакваното, особено през втората
половина на 2011 г. и през 2012 г., поради спадането на растежа.
Очаква се тази неблагоприятна тенденция да продължи, подхранвайки лошите
перспективи за дефицита. Общите тенденции отразяват цикличната чувствителност
на приходите, която е обичайна за Нидерландия.
(10)     Според прогнозата на службите
на Комисията от пролетта на 2013 г. дефицитът по консолидирания държавен
бюджет ще намалее до 3,6 % от БВП през 2013 г. поради значителните
мерки за консолидация, насочени главно към приходите (повишение на ставката на
ДДС и акцизите), докато от разходната страна на бюджета за консолидацията ще
допринесе замразяването на заплатите на държавните служители и неиндексирането
на размерите на доходите в скалата на подоходния данък. Освен това през
2013 г. върху дефицита ще се отразят значителни по размер еднократни
операции[3].
Продажбата на лицензите за оператори на мобилни телефонни мрежи от 4-то
поколение и национализацията на „SNS Reaal“ (и двете с отражение през
2013 г.) имат взаимно компенсиращ се като цяло ефект. Еднократните мерки
обаче водят до намаление на дефицита с около 0,2 % от БВП, по-конкретно
мерките, свързани с плащанията на дивиденти от Нидерландската централна банка
(„De Nederlandsche Bank“) и възстановяването от страна на Пристанище Ротердам
(„Havenbedrijf Rotterdam“) на отпуснатите държавни средства за разширяване на
пристанището. Определените и договорени мерки, които са включени в
многогодишните фискални предвиждания, осигуряват още икономии през 2014 г.
Освен това положителните еднократни ефекти, произтичащи от дивидентите от
Нидерландската централна банка и от кризисния данък за банките, ще доведат до
намаление на номиналния дефицит. Все пак тъй като се очаква приходите да
останат по-ниски поради слабото възстановяване, дефицитът по консолидирания
държавен бюджет се предвижда да се стабилизира на равнище 3,6 % от БВП
през 2014 г. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на
2013 г. не са включени допълнителните мерки за консолидация за
2014 г., предложени от правителството през март 2013 г., но след това
временно оттеглени в резултат на споразумението със социалните партньори от
април 2013 г.
(11)     Перспективите в бюджетната
област за 2014 г. и след това са свързани с немалки рискове, отнасящи се до
прилагането на мерките. По отношение на мерките, включени в коалиционното
споразумение, тези рискове произтичат главно от предвижданото повишение на
ефикасността, което се планира да бъде постигнато чрез децентрализация и
възлагане на съответните функции на общините. В Нидерландия коалиционните
споразумения обичайно се изпълняват като цяло без изменения. Неотдавна бяха
наблюдавани редица примери на съществени изменения, например в отговор на
преоценката на първоначалните планове от коалиционните партньори или на
споразумението със социалните партньори. Във всеки случай прогнозата за
номиналния дефицит за 2014 г. предполага, че ще бъдат необходими
съществени допълнителни мерки, за да бъде намален под 3 % от БВП през
2014 г.
(12)     Според актуализираната
прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. структурното
бюджетно салдо ще се подобрява с около 0,7 % от БВП средно годишно за
периода на консолидация 2010 — 2013 г., но през 2014 г. ще
се влоши с около 0,3 процентни пункта. Въз основа на горепосочената
прогноза средното подобрение на бюджетното салдо за периода
2011 — 2013 г. ще бъде близо до изискваните ¾ % от БВП. При
коригиране заради преразгледаните към намаление данни за растежа на
потенциалното производство след приемането на препоръката по ППД от 2009 г.
и при отчитане на ефекта от преразгледаните данни за структурата на
икономическия растеж върху приходите, средното годишно подобрение на
структурното салдо (1,1 % от БВП) надхвърля значително изискваното
(¾ % от БВП) за 2011 — 2013 г. съгласно препоръката на
Съвета по ППД от 2009 г. Ето защо може да се счита, че Нидерландия е
предприела ефективни действия в съответствие с препоръката на Съвета. За
периода 2011 — 2013 г. общото подобрение на бюджетното салдо
съгласно анализ по възходящ подход възлиза на 4 % от БВП, или около 1,3 %
от БВП годишно, в общи линии поравно разпределено между мерки от приходната и
разходната страна на бюджета. Този анализ по възходящ подход на мерките за
фискална консолидация, предприети през периода 2010 — 2013 г., потвърждава
заключението, че Нидерландия е предприела ефективни действия.
(13)     Динамиката на дълга в
Нидерландия не е благоприятна. През 2008 г. значимите операции на
правителството в подкрепа на нидерландските банки бяха основен фактор за
нарастването на съотношението на държавния дълг към БВП до 58,5 % спрямо
45,3 % през 2007 г. През периода 2008 — 2012 г. това
съотношение нарастваше постоянно, достигайки 71,2 % от БВП през
2012 г. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г.
съотношението на дълга към БВП ще нарасне още — до 74,6 % през
2013 г. и 75,8 % през 2014 г. Това се дължи главно на
постоянните номинални дефицити в съчетание с ниския растеж на номиналния БВП,
докато операциите във връзка с Европейския инструмент за финансова стабилност и
Европейския механизъм за стабилност, отразяващи се на държавния дълг, имат
сравнително малък ефект. Повишението на очакваното съотношение на брутния дълг
към БВП за 2013 г. отразява водещите до нарастване на дълга операции в
размер около 1 % от БВП, свързани с национализацията на „SNS Reaal“ в
началото на 2013 г. (в съчетание с мерките в размер на 0,6 % от БВП,
водещи до повишение на дефицита).
(14)     Съгласно разпоредбите на Пакта
за стабилност и растеж, като се имат предвид всички тези фактори, и
по-специално значителното влошаване на състоянието на бюджета вследствие на
по-лошите общи икономически условия в сравнение с прогнозираните при
първоначалната препоръка на Съвета по член 126, параграф 7 от ДФЕС, е
оправдано да бъде определен нов краен срок за преодоляване на прекомерния бюджетен
дефицит в Нидерландия – 2014 г.
(15)     В условията на голяма
несигурност по отношение на развитието на икономиката и бюджетната сфера
бюджетната цел, препоръчана за последната година от срока за коригиране, следва
да бъде определена на равнище, което да бъде значително по-ниско от
референтната стойност, за да се осигури ефективен и траен резултат от
корекцията в определения срок.
(16)     Удължаването на срока за тази
цел с една година съответства на междинни цели за номиналния дефицит от 3,6% от
БВП за 2013 г. и 2,8 % от БВП за 2014 г. Това
предполага подобряване на структурното бюджетно салдо с 0,6 % от БВП през
2013 г. и 0,7 % от БВП през 2014 г. Като цяло за да постигнат
горепосочените цели за структурното салдо, нидерландските власти ще трябва да
приложат предвижданите мерки за подобрение на структурното салдо през
2013 г. и да приемат допълнителни мерки за консолидация в размер най-малко
1% от БВП през 2014 г. освен мерките, които вече са включени в базовия
сценарий. Тези цели са съобразени с необходимостта да се компенсират
отрицателните вторични ефекти от фискалната консолидация върху публичните
финанси чрез въздействието ѝ върху растежа на БВП.
(17)     Докладът на Европейската
комисия за фискалната устойчивост от 2012 г. показва, че Нидерландия не е изправена
пред риск от напрежение във фискалната област в краткосрочен план. В средно- и
дългосрочен план страната е изправена пред средно висок риск за устойчивостта.
Въпреки че пенсионната реформа е важна положителна мярка, още мерки,
по-конкретно свързани с ограничаването на разходите за дългосрочни грижи за
населението, ще бъдат необходими за осигуряване на дългосрочната стабилност на
публичните финанси.
(18)     Нидерландия изпълнява
условията за удължаване на срока за коригиране на прекомерния дефицит по консолидирания
държавен бюджет съгласно член 3, параграф 5 от Регламент (EО)
№ 1467/97 за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при
прекомерен дефицит,
ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
(1)
Нидерландия следва да преодолее прекомерния
бюджетен дефицит до 2014 г.
(2)
Нидерландия следва да изпълни целта за номинален
дефицит от 3,6% от БВП през 2013 г. и 2,8 % от БВП през 2014 г.,
което съответства на подобрение на структурното салдо съответно с около
0,6 % и 0,7 % от БВП, въз основа на актуализираната прогноза на
службите на Комисията от пролетта на 2013 г.
(3)
Нидерландия следва да прилага многогодишните мерки,
които вече са приети с бюджета за 2013 г., и същевременно да бъде готова
да ги компенсира с други мерки, ако ефектът от тях се окаже по-нисък от
предвиденото, и да въведе допълнителни мерки, които да бъдат достатъчни за
коригирането на прекомерния дефицит през 2014 г. Съветът определя за
Нидерландия срок до [1 октомври], в който да предприеме ефективни действия,
както и да представи подробен доклад за консолидационната си стратегия за
постигането на целите в съответствие с член 3, параграф 4а от Регламент (ЕО)
№ 1467/97 на Съвета.
Освен това, за да се осигури успех на
стратегията за фискална консолидация, ще бъде важно фискалната консолидация да
бъде подкрепена от всеобхватни структурни реформи в съответствие с препоръките
на Съвета, отправени към Нидерландия в рамките на европейския семестър, и
по-конкретно с препоръките, отнасящи се до предпазната част от процедурата при
макроикономически дисбаланси.
Адресат на настоящата препоръка е Кралство
Нидерландия.
Съставено в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               Всички документи, свързани с
процедурата при прекомерен дефицит по отношение на Нидерландия, се намират на
следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/netherlands_en.htm
[2]               ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6.
[3]               Това тълкувание на класификацията
на тези операции не засяга официалната оценка на Евростат.


title: Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно Националната програма за реформи на Естония за 2014 г. и за становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Естония за 2014 г.

text:
               29.7.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 247/25

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 8 юли 2014 година
   относно Националната програма за реформи на Естония за 2014 г. и за становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Естония за 2014 г.
   2014/C 247/06
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Европейския икономически и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — основана на засилена координация на икономическите политики и съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие препоръка относно общи насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политиката за заетост.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на препоръките по държави.

               (4)

               На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Естония за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Естония за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Естония за 2014 г.

               (5)

               На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2014 г. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който не посочи Естония като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               На 20 декември 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (7)

               На 8 май 2014 г. Естония представи националната си програма за реформи за 2014 г., а на 29 април 2014 г.— своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г., е средносрочната цел да се постигне и да се поддържа през целия период на програмата, както и да се създадат достатъчни бюджетни маржове за икономически трудни времена. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна цел за структурен излишък, която е по-строга от изискваното съгласно Пакта за стабилност и растеж. Преизчисленото структурно салдо на Естония се очаква да се влоши с 0,1 процентни пункта от БВП през 2014 г., като по този начин се отклонява от плана за корекции, преди да се подобри с 0,4 процентни пункта от БВП през 2015 г., и остава близо до равновесието през 2016—2017 г. Освен това в програмата за стабилност се говори за риск от отклонение от целевия показател за разходите през 2014 г. и за риск от значително отклонение през 2015 г. Като цяло планираната корекция към средносрочната цел крие рискове по отношение на придържането към изискванията на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)

               Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, който не е бил одобрен от независима организация, изглежда реалистичен и като цяло в съответствие с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Съгласно прогнозата се предвижда структурният дефицит да се влоши с 0,1 % от БВП през 2014 г., което ще доведе до несъответствие от 0,3 % от БВП спрямо изискваната корекция и до значително отклонение при оценка за период от две години. През 2015 г. Комисията предвижда допълнително влошаване на структурното салдо от 0,2 % от БВП, което посочва значително отклонение от изискваната корекция, насочена към постигане на средносрочната цел. През периода 2014—2105 г. се очаква също така значително отклонение по отношение на целевия показател за разходите. Въз основа на оценката на програмата за стабилност за 2014 г. и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че съществува риск от значително отклонение от средносрочната цел през 2014 г. и 2015 г. Правилото за структурното салдо, целящо съобразяване с Договора за стабилност, координация и управление, влезе в сила за Естония на 23 март 2014 г. посредством нейния нов закон за държавния бюджет, но това правило все още предстои да бъде допълнено от засилване на обвързващия характер на многогодишните разходни цели.

               (10)

               Що се касае до пазара на труда, беше постигнат значителен напредък в намаляването на младежката и дълготрайната безработица. Особено внимание следва да се обърне на мерките за предоставяне на стимули за работа на лицата с ниски трудови доходи. Необходими са допълнителни усилия за преодоляване на нарастващия недостиг на работна ръка, включително този вследствие от напускането на пазара на труда поради причини, свързани с остаряване, здравословно състояние и увреждания. В този смисъл навременното приемане и прилагане на реформата относно работоспособността е от съществено значение, като същевременно се осигурява наличието на услуги за подпомагане. Ефективността на разходите в областта на семейната политика може да бъде допълнително подобрена, включително чрез насърчаване на достъпа до услуги, свързани с грижи за деца. Очаква се това да насърчи ранното завръщане на жените на пазара на труда и да намали трайните големи различия в заплащането между двата пола. Трябва да бъдат активизирани усилията за насърчаване на предприемачеството и създаването на работни места извън Талин и Тарту, за да се предотврати нарастването на различията в икономическото развитие и да се намали безработицата, особено сред нискоквалифицираните лица.

               (11)

               Наскоро бяха приети реформи в областта на образованието и обучението с цел привеждане на образованието в съответствие с изискванията на пазара на труда. Ще бъдат необходими допълнителни усилия за улесняване на прехода от образование към заетост. Ще трябва да се положат системни усилия, включващи по-специално социалните партньори, за да се повиши участието в професионалното образование и обучение и ученето в процеса на работа, особено чиракуването. Изпълнението на стратегията за учене през целия живот изисква значителни усилия, за да доведе до силно необходимите равнища на квалификация, повишаване на квалификацията и преквалификация, особено за хората, намиращи се в слаба позиция спрямо пазара на труда. Налице е рамка за интелигентна специализация, в която са включени Стратегията за предприемачество и растеж и Стратегията за научноизследователска, развойна и иновационна дейност, поставя се акцент върху общите приоритети и се доразвива тематичната специализация. Следва да продължат усилията за интернационализация и определяне на приоритети в рамките на системата за научноизследователска, развойна и иновационна дейност, като се има предвид малкият размер на икономиката.

               (12)

               Естония продължава да се отличава с много висока интензивност на потреблението на ресурси. Отбелязан е напредък по отношение на енергийната ефективност в обществените сгради, но усилията трябва да бъдат продължени и увеличени, по-специално в жилищния и промишления сектор. Постигнат е съществен напредък по отношение на управлението и депонирането на отпадъци, същевременно следва да се гарантира икономическата жизнеспособност на рециклирането. Мерките в Плана за развитието на транспорта следва да бъдат приложени, по-специално за да може Естония да ограничи емисиите на CO2 в секторите извън СТЕ. Енергийната ефективност на транспорта на товари може да бъде подобрена чрез използване на по-устойчиви видове транспорт. Използването на обществения транспорт може да се увеличи допълнително чрез засилване на взаимното допълване на регионалните мрежи и междусистемните връзки между автобусния и железопътния превоз на пътници. Използването на частни автомобили нараства, същевременно средната възраст на парка от пътнически автомобили е почти два пъти по-висока от средната за ЕС, а новите пътнически автомобили са сред най-замърсяващите в Съюза. Необходимо е съществено засилване на екологичните стимули, включително в областта на данъчното облагане. Макар и да са предприети обещаващи стъпки по отношение на трансграничните енергийни връзки, цялостното свързване на естонския енергиен пазар със Съюза ще изисква време и инвестиции.

               (13)

               Увеличаващите се регионални различия в съчетание с отрицателните демографски тенденции, неефективността и липсата на сътрудничество между местните власти възпрепятстват потенциала за развитие на Естония. Това отразява отчасти продължаващото несъответствие между фискалния капацитет и отговорностите, с които са натоварени малките общини, както и ограничените икономии от мащаба. За да бъдат ефективни мерките за активизиране и мерките на пазара на труда, е необходимо по-ефективно и достъпно предоставяне на качествени обществени услуги на местно равнище, в зависимост от областите на услугите и въз основа на минимални стандарти за услугите, особено в секторите на транспортните услуги, услугите за дългосрочни грижи, образователните услуги в ранна възраст и социалните услуги.

               (14)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Естония. Тя направи оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално‐икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

               (15)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (16)

               В рамките на европейския семестър Комисията извърши и анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът е издал конкретни препоръки, отправени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Естония следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Естония да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

               1.

               Да укрепи бюджетните мерки за 2014 г. предвид появата на несъответствие в размер на 0,3 % от БВП съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., което насочва към риск от значително отклонение спрямо изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Да укрепи значително бюджетната стратегия през 2015 г., за да осигури постигане на средносрочната цел, и след това да я поддържа на същото равнище. Да допълни планираното бюджетно правило чрез въвеждането на правила за многогодишните разходи с по-обвързващ характер в средносрочната бюджетна рамка и да продължи да подобрява ефикасността на публичните разходи.

               2.

               Да създаде по-добри стимули за работа посредством мерки, насочени към лицата с ниски трудови доходи. Да постигне по-голяма целенасоченост на усилията за активизиране, като осигури навременното приемане и прилагане на реформата относно работоспособността. Да повиши ефикасността и ефективността на разходите в областта на семейната политика, като същевременно подобри наличността и достъпността на услугите за грижи за деца. Да въведе координирани мерки за подпомагане на икономическото развитие и предприемачеството в регионите, изправени пред висока безработица.

               3.

               Да осигури съответствието с пазара на труда на системите за образование и обучение и да повиши равнищата на умения и квалификации, като разшири обхвата на мерките за учене през целия живот и системно увеличава участието в професионалното образование и обучение, включително чиракуването. Да засили допълнително определянето на приоритети и специализацията в системите за научни изследвания и иновации и да укрепи сътрудничеството между предприятията, висшите училища и научноизследователските институти, за да допринесе за международната конкурентоспособност.

               4.

               Да повиши усилията за подобряване на енергийната ефективност, по-специално в жилищните и промишлените сгради. Да засили съществено екологичните стимули в транспортния сектор, за да създаде условия за мобилност с по-ниско потребление на ресурси. Да продължи да развива трансграничните връзки със съседните държави членки, за да разнообрази енергийните източници и насърчи конкуренцията чрез по-добра интеграция на балтийските енергийни пазари.

               5.

               Да постигне по-добър баланс между приходите на местната администрация и възложените ѝ отговорности. Да подобри ефикасността на местните власти и да гарантира предоставянето на качествени обществени услуги на местно равнище, особено социални услуги, допълващи мерките за активизиране.

      Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

            За Съвета

            Председател

         P. C. PADOAN

      (1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (3)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 21.

      (4)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (5)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (OВ L 306, 23.11.2011 г., стp. 25).

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.


title: 2011/711/ЕС: Препоръка на Комисията от 27 октомври 2011 година относно цифровизацията и предоставянето чрез Интернет на материали в областта на културата, както и за съхранението на материали в цифров вид

text:
               29.10.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 283/39

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 27 октомври 2011 година
   относно цифровизацията и предоставянето чрез Интернет на материали в областта на културата, както и за съхранението на материали в цифров вид
   (2011/711/ЕС)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               С Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се цели оптимизиране на ползите от информационните технологии за икономическия растеж, създаването на работни места и качеството на живот на европейските граждани като част от стратегията „Европа 2020“. Цифровизацията и запазването на европейското културно наследство, което включва печатните издания (книги, списания, вестници), снимки, музейни експонати, архивни документи, звукови и аудиовизуални материали, паметници и археологически обекти (наричани по-долу „материали в областта на културата“), е една от ключовите области, към които е насочена Програмата в областта на цифровите технологии.

               (2)

               Стратегията на ЕС за цифровизацията и съхранението се основава на работата, извършена през последните няколко години в рамките на инициативата за цифровите библиотеки. Европейските действия в тази област, включително разработването на Europeana — европейската цифрова библиотека, архив и музей, бяха подкрепени от Европейския парламент и от Съвета многократно, като последните актове на подкрепа бяха една резолюция на Парламента от 5 май 2010 г. и заключенията на Съвета от 10 май 2010 г. В работния план за културата за периода 2011—2014 г., установен от Съвета на неговото заседание на 18 и 19 ноември 2010 г., се подчертава необходимостта от координирано усилие в областта на цифровизацията.

               (3)

               На 28 август 2006 г. Комисията издаде препоръка към държавите-членки, насочена към оптимизирането на икономическия и културния потенциал на европейското културно наследство с помощта на Интернет. Докладите на държавите-членки за изпълнението на препоръките от 2008 и 2010 г. показват, че е отбелязан напредък. Степента на постигнатия напредък обаче не е еднаква в отделните държави-членки, както и за различните точки от препоръката.

               (4)

               Освен това условията за начинания в областта на цифровизацията и за сътрудничество на европейско равнище се промениха значително през последните няколко години. Сред новите фактори са стартирането на Europeana през ноември 2008 г., публикуването на доклада „Новото възраждане“ от „Съвета на мъдреците за предоставяне на достъп чрез Интернет до европейското културно наследство“ от 10 януари 2011 г. и предложението на Комисията за директива за осиротелите произведения от 24 май 2011 г.

               (5)

               Поради това на държавите-членки следва да бъде препоръчан актуализиран пакет от мерки за цифровизацията и осигуряването на достъп до културното наследство чрез Интернет, както и за неговото съхранение в цифров вид. В този контекст разработването на цифровизирани материали от библиотеки, архиви и музеи следва и в бъдеще да се насърчава, за да се гарантира, че Европа ще запази своята водеща роля в света в областта на културата и творческото съдържание и ще използва по най-добрия начин своето културно богатство. Както се подчертава от „Съвета на мъдреците за предоставяне на достъп чрез Интернет до европейското културно наследство“, Европа трябва да действа незабавно, за да се възползва от предимствата на цифровизацията и съхранението в цифров вид. Ако държавите-членки не увеличат инвестициите си в тази област, съществува риск културните и икономическите предимства на цифровия преход да бъдат оползотворени в други континенти, но не и в Европа.

               (6)

               Достъпността на материали в областта на културата чрез Интернет ще даде възможност на гражданите в цяла Европа да ги използват за развлекателни цели, проучвания или работа. Тя ще придаде ясен профил в Интернет на многообразното и многоезиково наследство на Европа, а цифровизацията на това богатство ще помогне на културните институции в Европа да продължат да изпълняват своята мисия за предоставяне на достъп до нашето наследство и неговото съхранение в онлайн среда.

               (7)

               Освен това цифровизираните материали могат да бъдат повторно използвани за търговски и нетърговски цели, като например разработване на учебно и образователно съдържание, създаване на документални филми, туристически приложения, игри, анимации и инструменти за проектиране, при пълно зачитане на авторското право и сродните му права. Това ще представлява важен принос за развитието на творческите отрасли, които създават 3,3 % от БВП на ЕС и предоставят 3 % от работните места. Тези отрасли са изправени пред преход към цифрови технологии, разчупващ традиционните модели, преобразуващ веригите за създаване на добавена стойност и налагащ необходимостта от нови бизнес модели. Цифровизацията и предоставянето на по-широк достъп до културните ресурси предлагат изключителни икономически възможности и са съществено условие за по-нататъшното развитие на културния и творческия капацитет на Европа и за нейното икономическо присъствие в тази област.

               (8)

               Цифровизацията е важно средство за подобряване на достъпа до материали в областта на културата и за тяхното използване. Координирането на действията на държавите-членки за цифровизация на тяхното културно наследство би довело до по-голяма съгласуваност при подбора на материали и до избягване на припокриване при цифровизацията. То би довело също така до по-голяма сигурност за предприятията, инвестиращи в технологии за цифровизация. Провеждането на прегледи на настоящите и планираните дейности по цифровизацията и поставянето на количествени цели за цифровизацията биха допринесли за постигането на тези цели.

               (9)

               Разходите по цифровизацията на цялото културно наследство на Европа са високи и не могат да бъдат покрити само чрез публично финансиране. Под формата на спонсориране на цифровизацията от частния сектор или партньорства между публичния и частния сектор е възможно въвличането на частни субекти в усилията за цифровизация, което следва да бъде насърчавано и занапред. С цел да бъдат справедливи и уравновесени, тези партньорства следва да отговарят на редица основни принципи. По-специално е необходимо да се установят срокове за преференциално използване на цифровизираните материали. „Съветът на мъдреците за предоставяне на достъп чрез Интернет до европейското културно наследство“ посочи, че максималният период за преференциално използване на материалите, цифровизирани в публично-частни партньорства, следва да бъде не по-дълъг от седем години.

               (10)

               Структурните фондове на ЕС могат да бъдат използвани и се използват за съфинансиране на дейностите по цифровизацията като част от проекти с въздействие върху регионалната икономика. Тяхното използване обаче може да бъде по-широко и систематично. Ефективността на масовата цифровизация може да се повиши с увеличаването на нейния мащаб. Поради това следва да се насърчава ефикасното използване на капацитета за цифровизация и, когато е възможно, съвместното ползване на оборудването за цифровизация от различни културни институции и държави.

               (11)

               Само част от материалите, съхранявани в библиотеки, архиви и музеи, е обществено достояние, в смисъл че тя не е (повече) предмет на права върху интелектуалната собственост, докато останалата част от тези материали е защитена от такива права. Тъй като правата върху интелектуалната собственост са основен инструмент за насърчаване на творческата дейност, материалите от европейското културно наследство следва да бъдат цифровизирани, предоставяни и съхранявани при пълно зачитане на авторското право и сродните му права.

               (12)

               На 24 май 2011 г. Комисията представи предложение за директива за осиротелите произведения. С цел да разгърне пълния си ефект тя следва да бъде приета и приложена на практика без забавяне, за да се осигури хармонизиран подход към осиротелите произведения в целия ЕС. За широкомащабната цифровизация на изчерпани в търговската мрежа произведения в държавите-членки може да се окаже необходима законодателна подкрепа за лицензионни решения, разработени доброволно от заинтересовани страни, като се взема предвид необходимостта от постигане на трансграничен ефект. В това отношение подходът, възприет при организирания от Комисията диалог между заинтересованите страни, относно изчерпаните книги и научни списания, който доведе до меморандум за разбирателство, подписан в Брюксел на 20 септември 2011 г., следва да се разглежда като образец за по-нататъшни диалози за улесняване на споразумения за цифровизация на възможно най-голям обем материали, изчерпани в търговската мрежа. Свързани на европейско равнище бази данни за правата могат да намалят разходите за транзакции по уреждане на правата. Поради това такива механизми следва да се насърчават в тясно сътрудничество с всички заинтересовани страни.

               (13)

               С цел да се осигури широк достъп и възможности за използване на съдържание, представляващо обществено достояние, е необходимо да се гарантира, че това съдържание ще остане обществено достояние и след като бъде цифровизирано. Следва да се избягва нанасянето на неуместни цифрови „водни знаци“ или използването на други визуални защитни мерки за означаване на собственост или произход върху копия на материали, които са обществено достояние.

               (14)

               Europeana, европейската цифрова библиотека, архив и музей, започна своята работа на 20 ноември 2008 г. По-нататъшното развитие на платформата Europeana ще зависи до голяма степен от начина, по който държавите-членки и културните им институции я захранват със съдържание и насочват вниманието на гражданите към нея. Мерките за постигане на тази цел следва да бъдат насърчавани.

               (15)

               В момента Europeana осигурява пряк достъп до над 19 милиона цифровизирани обекта. Само 2 % от тези обекти са звукови или аудиовизуални материали. Увеличаването на достъпното чрез Europeana съдържание, включително видовете материали, които понастоящем са по-слабо представени, ще направи платформата по-интересна за потребителите и поради това следва да се насърчава. Общата цел броят на обектите да достигне 30 милиона до 2015 г. е в съответствие със стратегическия план за Europeana и представлява важен етап в процеса на цифровизация на цялото европейско културно наследство до 2025 г. Осигуряването на достъп чрез Europeana до всички шедьоври, представляващи публично достояние (основните културни или исторически материали и обекти, определени и подбрани от държавите-членки), ще обогати съдържанието на платформата в съответствие с очакванията на ползвателите. Издаването на разпоредби в държавите-членки, гарантиращи достъп чрез Europeana до всички съществени материали, цифровизирани с обществени средства, ще ускори развитието на платформата и ще създаде ясна рамка за участието на културни институции със съдържание, поради което въвеждането на такива разпоредби следва да бъде насърчавано.

               (16)

               Материалите в цифров вид трябва да бъдат администрирани и поддържани, тъй като съответните файлове могат да станат нечетливи, ако използваните хардуер и софтуер излязат от употреба. Те могат да бъдат изгубени вследствие на остаряването на запаметяващите устройства или капацитетът на тези устройства да бъде надхвърлен в резултат на огромния обем ново и променящо се съдържание. Въпреки постигнатия в целия ЕС напредък относно съхраняването на цифрови материали, в няколко държави-членки липсват ясни и всеобхватни политики по отношение на съхраняването на цифрово съдържание. Липсата на такива политики представлява риск за по-нататъшното съществуване на цифровизирани материали и може да доведе също и до загуба на материали, изготвени от самото начало в цифров формат (цифрови материали „по рождение“). Разработването на ефективни средства за съхранение в цифров вид има значителни последици, които надхвърлят рамките на културните институции. Въпросите на съхранението в цифров вид са от значение за всяка една частна или публична организация, която е задължена или желае да съхранява цифрови материали.

               (17)

               Съхранението в цифров вид поставя проблеми от финансов, организационен и технически характер и понякога налага актуализиране на законодателни разпоредби. Няколко държави-членки въведоха или обмислят въвеждането на правни задължения, изискващи от производителите на цифрови материали да предоставят едно или повече копия от своите материали на упълномощен орган за депозиране. Ефикасни разпоредби и практики за уредено със закон депозиране могат да сведат до минимум административната тежест за собствениците на съдържание и депозитарните институции и поради това са препоръчителни. Ефективното сътрудничество между държавите-членки е необходимо, за да се избегнат значителни различия в правилата, уреждащи депозирането на цифрови материали, така че то следва да бъде насърчавано. Една нова техника за извличане на материали от Интернет с цел съхраняване е т.нар. web harvesting (т.е. „прибиране на реколтата в уеб“). Тя предвижда активното извличане на цифрови материали от упълномощени институции вместо изчакване те да бъдат депозирани, като по този начин се свежда до минимум административната тежест за производителите на такива материали. Поради това в националните законодателства следва да се предвиди съответна разпоредба.

               (18)

               Що се отнася до кинематографични произведения, настоящата препоръка допълва в някои аспекти Препоръката на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2005 г. относно филмовото наследство и конкурентоспособността на обвързаните с него икономически дейности (1),

         ПРЕПОРЪЧВА НА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ:

      Цифровизация — организация и финансиране

               1.

               да доразвиват своето планиране и наблюдение на цифровизацията на книги, списания, вестници, снимки, музейни експонати, архивни документи, звукови и аудиовизуални материали, паметници и археологически обекти (наричани по-нататък „материали в областта на културата“) посредством:

                           а)

                           определяне на ясни количествени цели за цифровизацията на материали в областта на културата в съответствие с общите цели, посочени в точка 7, като се посочва очакваното нарастване на цифровизираните материали, които биха могли да станат част от Europeana, както и отпуснатият от публични органи бюджет;

                           б)

                           изготвяне на прегледи на цифровизираните материали в областта на културата и участие в съвместните усилия за изготвяне на преглед на европейско равнище чрез предоставяне на сравними данни;

               2.

               да насърчават партньорствата между културните институции и частния сектор с цел създаване на нови модели на финансиране на цифровизацията на материали в областта на културата и за насърчаване на новаторски приложения на материалите, като в същото време гарантират, че публично-частните партньорства за цифровизация са справедливи и балансирани и в съответствие с условията, посочени в приложението;

               3.

               да се възползват от структурните фондове на ЕС, когато това е възможно, за да съфинансират дейности по цифровизацията в рамките на регионалните стратегии за интелигентно специализиране;

               4.

               да разгледат начини за оптимизиране ползването на капацитета за цифровизация и за постигане на икономии от мащаба, което може да означава обединяване на усилията на културните институции за цифровизация и трансгранично сътрудничество, както и изграждане на центрове на компетентност за цифровизацията в Европа;

      Цифровизация и достъп чрез Интернет до материали, които са обществено достояние

               5.

               да подобряват достъпа до цифрови материали в областта на културата, които са обществено достояние, и тяхното използване, като:

                           а)

                           гарантират, че материали, които са обществено достояние, остават обществено достояние и след цифровизацията;

                           б)

                           спомагат за възможно най-широкия достъп до цифровизирани материали, които са обществено достояние, както и за възможно най-широкото повторно използване на материали с нетърговско или търговско предназначение;

                           в)

                           вземат мерки за ограничаване на употребата на неуместни „водни знаци“ или други визуални защитни мерки, намаляващи използваемостта на цифровизирани материали, които са обществено достояние;

      Цифровизация на материали, защитени от авторското право, и достъп до тях чрез Интернет

               6.

               да подобряват условията за цифровизацията и достъпа чрез Интернет до защитени от авторското право материали посредством:

                           а)

                           бързо и правилно транспониране и прилагане на разпоредбите на директивата за осиротелите произведения, след като тя бъде приета, като преди нейното приемане се проведат консултации със заинтересованите страни, така че да се улесни бързото ѝ прилагане; строг мониторинг на прилагането на директивата, след като тя бъде приета;

                           б)

                           създаване на правни рамкови условия с цел да се подкрепят лицензионните механизми, определени и съгласувани от заинтересованите страни, за широкомащабна цифровизация и трансгранична достъпност на произведения, които са изчерпани в търговската мрежа;

                           в)

                           подкрепа за създаването и предоставянето на достъп до свързани на европейско равнище бази данни с информация за правата, като например системата ARROW;

      Europeana

               7.

               да участват в по-нататъшното развитие на Europeana посредством:

                           а)

                           насърчаване на културни институции, издатели и други носители на права да предоставят достъп до свои цифровизирани материали чрез Europeana, подпомагайки по този начин осигуряването на достъп чрез платформата до 30 милиона цифровизирани обекта до 2015 г., включително два милиона звукови или аудиовизуални обекта;

                           б)

                           налагане на достъпността на цифровите материали чрез Europeana като условие за всички видове публично финансиране за бъдещи проекти за цифровизация;

                           в)

                           осигуряване не по-късно от 2015 г. на достъп чрез Europeana до всички техни шедьоври, които представляват обществено достояние;

                           г)

                           създаване или укрепване на национални „агрегатори“, подаващи съдържание от различни области в Europeana, и участие в трансгранични агрегатори в конкретни области или по определени теми, което може да доведе до икономии от мащаба;

                           д)

                           осигуряване на прилагането на общи стандарти за цифровизация, определени от Europeana в сътрудничество с културните институции, с цел постигане на оперативна съвместимост на цифровизирания материал на европейско равнище, както и системно използване на постоянни идентификатори;

                           е)

                           осигуряване на широк и неограничен достъп до съществуващите метаданни (описания на цифрови обекти), получени от културни институции, с цел повторно използване посредством услуги от типа на Europeana, както и за нови приложения;

                           ж)

                           изготвяне на план за информационна кампания с цел повишаване на осведомеността за Europeana сред широката общественост, и по-специално в училищата, в сътрудничество с културните институции, предоставящи съдържание;

      Съхранение в цифров вид

               8.

               да подобряват националните стратегии за дългосрочно съхранение на цифрови материали, да актуализират плановете за действие за прилагане на стратегиите, както и да обменят информация помежду си относно стратегии и планове за действие;

               9.

               да включат изрична и ясна разпоредба в своето законодателство, позволяваща на обществени институции многократно да копират цифрови материали в областта на културата и да променят формата им с цел съхраняване, при пълно зачитане на законодателството на Европейския съюз и на международното законодателство в областта на правата върху интелектуалната собственост;

               10.

               да сключат споразуменията, необходими за депозирането на материали, създадени в цифров формат, с цел да се гарантира дългосрочното им съхранение, и да подобрят ефективността на съществуващите договорености за депозиране на материали, създадени в цифров формат, като:

                           а)

                           гарантират, че носителите на права предоставят съответните произведения на законните депозитни библиотеки без технически мерки за защита или, алтернативно, предоставят на тези депозитни библиотеки необходимите средства, гарантиращи, че техническите мерки за защита не пречат на дейностите на библиотеките за съхранение, при пълно зачитане на законодателството на Европейския съюз и на международното законодателство в областта на правата върху интелектуалната собственост;

                           б)

                           издадат при необходимост законова разпоредба, чрез която се разрешава пренасянето на депозирани цифрови произведения от една законна цифрова библиотека в други такива библиотеки, които също разполагат с права за тези произведения;

                           в)

                           разрешат съхраняването на интернет съдържание от упълномощени за това институции, използващи техники за извличане на материали от Интернет, като Web harvesting, при пълно зачитане на законодателството на Европейския съюз и на международното законодателство в областта на правата върху интелектуалната собственост;

               11.

               да вземат предвид тенденциите на развитие в други държави-членки, когато установяват или актуализират политики и процедури за депозиране на материали, създадени първоначално в цифров формат, с цел да се предотврати възникването на съществени различия в условията за депозиране;

      Мерки, произтичащи от настоящата препоръка

               12.

               да информират Комисията 24 месеца след публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник на Европейския съюз, и на всеки две години след това, за действията, предприети в изпълнение на настоящата препоръка.

      Съставено в Брюксел на 27 октомври 2011 година.

            За Комисията

         Neelie KROES

            Заместник-председател

      (1)  ОВ L 323, 9.12.2005 г., стр. 57.

      ПРИЛОЖЕНИЕ I

         ПУБЛИЧНО-ЧАСТНИ ПАРТНЬОРСТВА ЗА ЦИФРОВИЗАЦИЯ

      За постигане на бърз напредък по цифровизацията на нашето културно наследство публичното финансиране на цифровизацията трябва да бъде допълнено с частни инвестиции. Поради това Комисията насърчава публично-частните партньорства за цифровизация на материали в областта на културата.
      Тя призовава държавите-членки да насърчават такива партньорства, които следва да бъдат съобразени със следните основни принципи:
      1.   Зачитане на правата върху интелектуалната собственост

      Публично-частните партньорства за цифровизация на сбирките на културните институции следва да зачитат изцяло законодателството на Европейския съюз и международното законодателство в областта на правата върху интелектуалната собственост.
      2.   Неизключителност

      Споразуменията за цифровизация на материали, представляващи обществено достояние, следва да бъдат неизключителни, така че всеки друг частен партньор да има възможност да цифровизира същия материал при сравними условия.
      Може да се наложи предоставянето на известен период на преференциално търговско ползване или преференциална търговска експлоатация, за да се даде възможност на частния партньор да покрие инвестиционните си разходи. Този период следва да бъде ограничен във времето и възможно най-кратък, за да се спази принципът, че материали, представляващи обществено достояние, следва да останат обществено достояние и след като бъдат цифровизирани. Периодът на преференциално ползване следва да бъде не по-дълъг от 7 години.
      Споразуменията следва да бъдат в пълно съответствие с правилата на ЕС за конкуренцията.
      3.   Прозрачност на процеса

      Споразуменията за цифровизация на сбирките, съхранявани от културни институции, следва да бъдат сключвани след провеждането на открит конкурс между потенциалните частни партньори.
      4.   Прозрачност на споразуменията

      Съдържанието на споразуменията за цифровизация на културни сбирки между културните институции и частните партньори следва да бъде публично достояние.
      5.   Достъпност чрез Europeana

      Сключването на публично-частното партньорство следва да бъде обвързано с условие за достъпност на цифровизираните материали чрез Europeana.
      6.   Основни критерии

      Основните критерии за оценка на предложенията за публично-частно партньорство са следните:

                  —

                  общ размер на инвестицията, която трябва да се направи от частен партньор, с оглед на усилията, които трябва да направи публичният партньор,

                  —

                  достъпност на цифровизираните материали за широката общественост, включително чрез Europeana. На моделите за партньорство, при които крайният ползвател има свободен достъп до цифровизираните материали, следва да се отдава ясно предпочитание пред моделите, при които крайният потребител трябва да заплаща за достъпа до материалите,

                  —

                  трансграничен достъп. Споразуменията за партньорство трябва да доведат до трансграничен достъп за всички ползватели,

                  —

                  продължителност на периода на преференциално търговско използване на цифровизирани материали от частния партньор. Този период трябва да е възможно най-кратък,

                  —

                  предвиденото качество на цифровизация и качеството на копията, които ще бъдат предоставени на културните институции. Частният партньор трябва да предоставя на културните институции цифровизирани копия със същото качество като използваните от самия него,

                  —

                  полза, която културните институции могат да извлекат от цифровизираните материали в нетърговски контекст. Тази полза следва да бъде възможно най-широка и да не подлежи на технически или договорни ограничения,

                  —

                  график на проекта за цифровизация.

      ПРИЛОЖЕНИЕ II

         ИНДИКАТИВНИ ЦЕЛИ ЗА МИНИМАЛНИЯ ПРИНОС НА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ КЪМ СЪДЪРЖАНИЕТО ПО ПРОЕКТА EUROPEANA

                  Брой обекти в Europeana за дадена държава-членка (1)

                  Индикативна цел за 2015 г. (2)

                  БЕЛГИЯ

                  338 098

                  759 000

                  БЪЛГАРИЯ

                  38 263

                  267 000

                  ЧЕШКА РЕПУБЛИКА

                  35 490

                  492 000

                  ДАНИЯ

                  67 235

                  453 000

                  ГЕРМАНИЯ

                  3 160 416

                  5 496 000

                  ЕСТОНИЯ

                  68 943

                  90 000

                  ИРЛАНДИЯ

                  950 554

                  1 236 000

                  ГЪРЦИЯ

                  211 532

                  618 000

                  ИСПАНИЯ

                  1 647 539

                  2 676 000

                  ФРАНЦИЯ

                  2 745 833

                  4 308 000

                  ИТАЛИЯ

                  1 946 040

                  3 705 000

                  КИПЪР

                  53

                  45 000

                  ЛАТВИЯ

                  30 576

                  90 000

                  ЛИТВА

                  8 824

                  129 000

                  ЛЮКСЕМБУРГ

                  47 965

                  66 000

                  УНГАРИЯ

                  115 621

                  417 000

                  МАЛТА

                  56 233

                  73 000

                  НИДЕРЛАНДИЯ

                  1 208 713

                  1 571 000

                  АВСТРИЯ

                  282 039

                  600 000

                  ПОЛША

                  639 099

                  1 575 000

                  ПОРТУГАЛИЯ

                  28 808

                  528 000

                  РУМЪНИЯ

                  35 852

                  789 000

                  СЛОВЕНИЯ

                  244 652

                  318 000

                  СЛОВАКИЯ

                  84 858

                  243 000

                  ФИНЛАНДИЯ

                  795 810

                  1 035 000

                  ШВЕЦИЯ

                  1 489 488

                  1 936 000

                  ОБЕДИНЕНО КРАЛСТВО

                  944 234

                  3 939 000

         (1)  Към октомври 2011 г. в Europeana се въвеждат допълнително обекти от държави извън ЕС (по-конкретно Норвегия и Швейцария) или по линия на общоевропейски проекти, които не се причисляват към приноса на отделни държави-членки.

         (2)  Индикативните цели за държава-членка са изчислени въз основа на а) броя на населението; и б) БВП, с оглед на общата цел не по-късно от 2015 г. посредством Europeana да се осигури достъп до 30 милиона цифровизирани обекта. За държави-членки, които към момента вече са постигнали индикативната си цел или са близо до постигането ѝ, изчисленията се основават на броя на въведените от тях обекти в Europeana плюс 30 %. Приканват се всички държави-членки да насочат вниманието си и към аспекти на качеството с оглед на необходимостта да се предостави достъп посредством Europeana до всички публично достъпни шедьоври не по-късно от 2015 г.