               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 521 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Португалия за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относнопрограмата за стабилност на Португалия за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Португалия за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно
                  програмата за стабилност на Португалия за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Португалия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март
                  7
               .

               (2)Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Португалия следва да осигури пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, коeто e отразенo в препоръки 1—4 по-долу.

               (3)Докладът за Португалия за 2017 г.
                  8
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Португалия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., и последващите действия във връзка с препоръките от предходните години, и напредъкът на Португалия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Той включваше също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който също бяха публикувани на 22 февруари 2017 г.
                  9
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Португалия са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално, високото равнище на натрупаните нетни външни задължения, частният и държавният дълг и високият дял на необслужваните кредити представляват слабости в контекста на висока, но намаляваща безработица и бавен ръст на производителността. Потенциалният растеж изостава от равнището си отпреди кризата, засегнат от продължителните затруднения и липса на гъвкавост на пазарите на стоки и пазарите на труда, както и от външните дисбаланси. Салдото по текущата сметка показва известно подобрение, въпреки че са необходими допълнителни усилия за постигане на по-значителна корекция на нетните външни задължения. След значителна корекция през последните години разходите за труд на единица продукция започнаха да се увеличават в резултат на бавния ръст на производителността и увеличаването на заплатите. Частният дълг намалява, а държавният дълг се стабилизира, в контекста на оставащата необходимост от намаляване на задлъжнялостта. Размерът на необслужваните кредити продължава да бъде висок и заедно с ниската рентабилност и относително слабите капиталови буфери представляват риск за счетоводните баланси на банките. Условията на пазара на труда се подобриха, но безработицата сред младите хора и дългосрочната безработица, както и делът на заетите на срочни договори лица, са все още високи.

               (4)На 28 април 2017 г. Португалия представи своята национална програма за реформи за 2017 г. и своята програма за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. Националната програма за реформи на Португалия включва ангажименти както в краткосрочен, така и в средносрочен план. Тя по-специално включва мерки за подобряване на управлението на публичните финанси и на бизнес средата и за справяне с корпоративния дълг. Програмата предвижда амбициозни реформи за модернизиране на публичната администрация, увеличаване на социалната закрила, повишаване на нивото на уменията на работната сила и подобряване на управлението в държавните предприятия. Тя обхваща също така предизвикателствата, набелязани в доклада за държавата от 2017 г. и препоръката за еврозоната, включително необходимостта да се даде нов тласък на инвестициите и да се осигури устойчивостта на публичните финанси. Ако бъдат осъществени в пълна степен в предвидените срокове, тези мерки ще спомогнат за преодоляване на макроикономическите дисбаланси на Португалия и за изпълнение на специфичните за държавата препоръки. Въз основа на оценката на ангажиментите на Португалия по политиките Комисията потвърждава предишната си оценка, че на този етап не се налагат по-нататъшни стъпки в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси. Изпълнението на програмата за реформи на политиката ще бъде следено отблизо посредством специфичен мониторинг.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо европейските структурни и инвестиционни фондове
                  10
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове. Комисията предостави допълнителни насоки по отношение на прилагането на тези правила
                  11
               .

               (6)След отмяната на процедурата при прекомерен дефицит спрямо Португалия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. Португалия планира да постигне номинален дефицит от 1,5 % от БВП и 1,0 % от БВП съответно през 2017 г. и 2018 г., както и по-нататъшно подобряване до постигане на излишък от 0,4 % от БВП през 2020 г. Тези планове не включват потенциалното увеличение на дефицита, до което водят мерките за подпомагане на банките
                  12
               . Средносрочната бюджетна цел — структурен излишък от 0,25 % от БВП — се очаква да бъде постигната до 2021 г. В програмата за стабилност се предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да достигне 127,9 % през 2017 г. и 124,2 % през 2018 г., като се очаква съответно през 2020 г. то да бъде 117,6 %. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен за 2017 г., но благоприятен за следващите години. В същото време необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2017 г. нататък все още не са достатъчно конкретни.

               (7)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Португалия да извърши годишна фискална корекция от най-малко 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. има риск от значително отклонение от това изискване през 2017 г.

               (8)През 2018 г., в светлината на фискалното си положение и по-специално на равнището на дълга, от Португалия се очаква допълнително да се коригира към средносрочната бюджетна цел за структурен излишък в размер на 0,25 % от БВП. Според общоприетата матрица на корекциите съгласно Пакта за стабилност и растеж, такава корекция се изразява в изискване за номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  13
               , който не превишава 0,1 %. Това съответства на структурна корекция от най-малко 0,6 % от БВП. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2018 г. Според прогнозите Португалия няма prima facie да се съобрази с преходното правило за дълга през 2017 г. и 2018 г. Като цяло, Съветът е на мнение, че ще са необходими допълнителни мерки от 2017 г., за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Все пак, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1466/97, оценката на бюджетните планове и резултатите следва да вземат под внимание бюджетния баланс на държавите членки в светлината на условията на икономическия цикъл. Както се припомня в съобщението на Комисията, придружаващо тези специфични за държавата препоръки, оценката на проекта за бюджетен план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да отчитат целта за постигане на фискална позиция, която допринася както за укрепването на процеса на възстановяване, така и за осигуряване на устойчивостта на публичните финанси на Португалия. В този контекст Комисията възнамерява да използва приложимата свобода на преценка с оглед на условията на икономическия цикъл на Португалия.

               (9)Постигането на стабилна бюджетна консолидация зависи от своевременното и стриктно прилагане на новия закон за бюджетната рамка и преразглеждането и рационализирането на публичните разходи и по-нататъшното подобряване на събирането на приходите. Португалия е започнала преразглеждане на разходите, главно въз основа на мерките за ефективност, в което участват министерствата на здравеопазването и образованието, държавните предприятия и (централизираните) обществени поръчки и управлението на недвижими имоти. Този преглед на разходите обаче не отговаря на всеобхватен подход, тъй като обхваща единствено централното държавно управление и е насочен към икономиите от повишаването на ефикасността, произтичащи от рационализирането на услугите. В сектора на здравеопазването, правителството прие мерки, насочени към насърчаване на профилактиката и на политиките за обществено здравеопазване. Освен това бяха предприети редица стъпки, за да стане секторът на здравеопазването по-ефикасен и устойчив, например чрез централизиране на обществените поръчки или по-широкото използване на генерични лекарства. В същото време, макар че болничната реформа продължава, бюджетното планиране и изпълнението в болниците остават важен проблем. Забавените плащания (просрочени задължения) продължават да нарастват, което показва слабости при механизмите за счетоводен контрол и управленските практики. Точното и балансирано бюджетиране, подобряването на контрола и ефективното прилагане на законодателството за контрол на поетите задължения биха могли да спомогнат за намаляване на просрочените задължения и повишаване на ефикасността и качеството в този сектор. Високите и растящи разходи, свързани със застаряването на населението, все още представляват риск за фискалната устойчивост. В средносрочен план се очаква по-високите фискални рискове да са свързани до голяма степен с разходите за финансиране на пенсиите. Дългосрочните фискални рискове в страната се оценяват като ниски, най-вече благодарение на пенсионната реформа, както и при условие че политиката остане непроменена и че зависимостта на пенсионната система от бюджетни трансфери продължи да намалява. Държавните предприятия все още не са изцяло преструктурирани, за да станат финансово устойчиви. Държавните предприятия, които са под контрола на отдела за наблюдение на Министерството на финансите (отдел за наблюдение), имаха обща задлъжнялост от 32 милиарда евро през второто тримесечие на 2016 г. Рамка с определени цели за гарантиране на финансовата устойчивост на държавните предприятия би могла да спомогне за намаляването на зависимостта им от трансферите от държавния бюджет и справяне с натрупания голям дълг.

               (10)Пазарът на труда в Португалия продължи да се възстановява през 2016 г., като бележи постоянно подобрение на показателите на пазара на труда и най-вече намаляване на процента на безработица. Значителен дял от създадените нови работни места са на безсрочни договори. Въпреки това делът на срочните договори остава стабилен и запазва високото си равнище. Силно сегментираният пазар на труда влияе отрицателно върху перспективите за кариера и доходи на работниците, по-специално сред младите хора. През януари 2017 г. Португалия преработи своята програма в подкрепа на заетостта, за да насърчи наемането на безсрочни договори. Въпреки това, нейното очаквано въздействие върху намаляването на сегментацията изглежда ограничено, доколкото се очаква относително малко хора да бъдат обхванати от програмата. Въпреки че неотдавнашните реформи на пазара на труда доведоха до подобряване на стимулите за създаване на работни места, някои аспекти на правната рамка все още може да възпират дружествата да наемат работници на безсрочни договори. По-специално, работодателите са изправени пред високи и несигурни разходи за уволнения в случай на индивидуално уволнение на работници на постоянни договори. Отчасти това се дължи на възможността работник да бъде възстановен на работа, ако уволнението бъде признато за незаконно, и на неефективност при съдебни производства.

               (11)Със спада на безработицата от 2014 г. насам абсолютният брой на дългосрочно безработните също намалява. Въпреки това повече от половината от безработните са били без работа в продължение на една година или повече, и този дял не намалява с възстановяването на икономиката. Високите равнища на дълготрайната и младежката безработица увеличават риска безработните хора да се оттеглят от пазара на труда, постепенно да загубят уменията си и пригодността си за заетост, което оказва отрицателно въздействие върху потенциалния растеж. Безработицата сред младите хора, дори и да е все още осезаема, намалява, поради редица мерки, предприети през предходните години, включително чрез информационни мерки в контекста на гаранцията за младежта. Това може отчасти да обясни защо делът на младите хора, незаети с работа, учене или обучение, е по-нисък от средния за ЕС. Португалия също така предприема действия за оптимизиране на активните политики на пазара на труда и за преодоляване на проблема с младежката безработица. Това включва въвеждането на стимули за заетост (чрез отстъпките за социална сигурност) през април 2017 г., насочени към наемане на млади хора и на дългосрочно безработни лица на безсрочни договори. Въпреки това, за да се гарантира ефективно активиране на дългосрочно безработните лица е от решаващо значение публичните служби по заетостта и социалните служби да си сътрудничат ефективно с цел по-добро разпознаване и справяне с нуждите на тази група. Важна стъпка в тази посока ще бъде създаването на обявеното „обслужване на едно гише“ в сферата на заетостта.

               (12)При следване на обявения график, правителството увеличи минималната работна заплата за трета поредна година през 2017 г. Очаква се последното увеличение над средното нарастване на инфлацията и средната производителност, да направи минималната заплата във все по-голяма степен обвързваща, тъй като делът на обхванатите заети лица вече възлиза на една пета от общия брой за 2016 г. Увеличенията на минималната заплата допринасят за намаляване на високия размер на бедността сред работещите и може да окаже положително въздействие върху съвкупното търсене. Те обаче могат да доведат до рискове, свързани със заетостта, особено за нискоквалифицираните работници. Тези рискове не се проявиха в настоящия контекст на възстановяване, но си остават предизвикателство. Правителството извършва мониторинг на въздействието на промените в размера на минималната заплата чрез тримесечни доклади, които се публикуват и обсъждат със социалните партньори.

               (13)Португалия е постигнала значителни подобрения в резултатите от училищното образование, както се вижда от резултатите от последното проучване на PISA. Въпреки това страната продължава да е сред страните от ОИСР с най-високи нива на повтарянето на класове, а е доказано, че това увеличава риска от преждевременно напускане на училище и влияе значително на разходите за образование. Като цяло нивото на умения на работната сила продължава да е сред най-ниските в Европа и пречи на иновационния потенциал и конкурентоспособността на страната. Освен това, ниското ниво на уменията за ползване на цифрови технологии продължава да бъде пречка за усъвършенстване на уменията на работната сила. Около 22 % от работната сила в Португалия, тоест приблизително два пъти повече от средното за ЕС равнище, нямат умения за ползване на цифрови технологии (най-вече защото не използват редовно интернет). Правителството предприе действия за насърчаване на образованието за възрастни, по-специално чрез създаване на центрове „Qualifica“и „паспорт“. За да се гарантира тяхната ефективност, ще бъде от решаващо значение те да предлагат качествени възможности за повишаване на квалификацията и за преквалификация на работниците в съответствие с потребностите на пазара на труда. Правителството предприе и редица мерки в подкрепа на сътрудничеството между висшите училища и стопанския сектор, а именно по отношение на техните резултати от научни изследвания и дейности. При все това университетските структури ще трябва да се адаптират, за да се спомогне за това сътрудничество.

               (14)Големият размер на необслужваните корпоративни заеми, ниската доходност, експозицията на свързани с държавния дълг рискове и слабите капиталови буфери упражняват натиск върху банковия сектор. Влошаването на качеството на активите, в частност в корпоративния сектор, оказва влияние върху рентабилността на банковия сектор. То е един от факторите, наред с ниските капиталови буфери, които възпрепятстват продуктивното разпределение на кредитите и инвестициите. Съотношението на необслужваните заеми продължава да е високо (20,1 % в сравнение с 19,6 % в края на 2015 г.) и продължава да нараства за някои сектори на икономиката, по-специално за дружествата, осъществяващи дейност в секторите на строителството и недвижимите имоти. Наскоро бяха предприети някои стъпки за справяне с големия обем на необслужваните кредити. Въпреки това все още е необходима всеобхватна стратегия, за да се гарантира значително намаляване на обезценените дългови инструменти, включително насърчаване развитието на вторичните пазари, за да се даде възможност на банките да продават части от своите проблемни портфейли.

               (15)Отбелязва се постепенно подобряване на условията за кредитиране, както от гледна точка на търсенето, така и на предлагането, но достъпът до финансиране продължава да бъде основен проблем за МСП. Процентът на португалските МСП, които не са успели да получат пълния размер на поисканите заеми се увеличи от 34 % на 42 %, докато средният спад за ЕС достигна 30 % през 2016 г. Иновативни и конкурентоспособни дружества с голям потенциал за растеж ще се ползватдобър достъп до капитали. Това ще намали зависимостта им от финансиране на дълга и ще подобри достъпа им до финансиране, като по този начин се помага на дружествата да се разрастват и да се интернационализират. Разликата в цената на капитала между инвестициите, финансирани чрез дълг, и тези, финансирани чрез собствен капитал през 2016 г., е на пето място по размер в ЕС и е значително над средното за ЕС равнище. Въпреки че промените в режима на данъчно облагане намаляват стимулите за дългово финансиране, все още е твърде рано да се наблюдава каквото и да било въздействие върху относително високото преференциално данъчно третиране на дълга при корпоративното данъчно облагане. През юли 2016 г. властите започнаха работа по програма Capitalizar, предназначена главно за насърчаване на частните инвестиции. Програмата установява нови кредитни линии за МСП, създава специализирани фондове, които ще участват в частни инвестиции и въвежда промени в данъчния режим за подкрепа на инвестициите. Едновременно с това правителството е въвела друга програма (Programa Semente), за да осигури финансиране за новосъздадени предприятия и за малки предприятия в ранните етапи от основаването им (предстартово финансиране). Програмата ще им помогне да повишат своето финансиране със собствен капитал чрез предоставяне на данъчни облекчения, в продължение на най-малко 2 години, за индивидуалните инвеститори, които купуват нови акции в такива дружества. И двете програми се очаква да подобрят финансирането на дружествата в Португалия, при условие че са своевременно и изцяло изпълнени.

               (16)През януари 2017 г., като част от пакета от мерки в опит да се преодолеят пречките на пазарите на услуги
                  14
               , Комисията предостави насоки на всички държави членки относно националните нужди от реформи в регулирането на професионалните услуги с висок потенциал за растеж и създаване на работни места. Препоръките за реформи се отнасят до широк кръг от изисквания въз основа на сравнителен анализ, , съобразен с духа и резултатите от работата, извършена в процеса на взаимна оценка с държавите членки през последните 3 години. Португалия взе активно участие в този процес. Португалия обяснява в своя национален план за действие, че през следващите години не се очакват съществени промени, тъй като от 2011 г. насам са извършени основни реформи и преразглеждане на регулираните професии. Насоките, предоставени от Комисията, допълват оценките от европейския семестър, като обръщат специално внимание на изискванията, приложими за тези професии. Съществуват значителни регулаторни и административни пречки за достъпа до услуги в няколко сектора. Реформите, насочени към секторите на строителството и най-ограничителните стопански услуги, включително регулираните професии, са били договорени по време на програмата за финансова помощ, но са били спрени или отменени. Подзаконовите нормативни актове, регламентиращи някои професии, са по-малко амбициозни от рамковото законодателство по отношение на отварянето за конкуренцията на тези професии. Те също така изразяват загриженост по отношение на преките или непреки последици от ограничаването на конкуренцията на пазара на професионални услуги.

               (17)Все още са ниски равнищата на ефективност и прозрачност на португалската публична администрация. Конкуренцията при обществените поръчки продължава да е ограничена. Въпреки постигнатия напредък, все още съществуват някои недостатъци по отношение на прозрачността и надеждността на данните и процедурите за възлагане на обществени поръчки. Прозрачността при договорите за концесия и публично-частните партньорства все още е възпрепятствана от липсата на необходимите експертни познания на възлагащите органи да управляват сложни договори. Използването на прякото възлагане на обществени поръчки остава голямо. Административната тежест и липсата на еднородни практики за прилагане в цялата страна бавят реформата на процедурите. Въпреки постигнатия известен напредък, налице са закъснения при опростяване на местните и централните административни процедури с ниска степен на координация между различните равнища на публичната администрация. Португалските органи са одобрили нова програма за опростяване, наречена SIMPLEX +. Тя съдържа доста амбициозен пакет от мерки за гражданите и предприятията. Тези мерки са обещаващи и е необходимо гарантиране на ранното прилагане на пакета SIMPLEX +, така че програмата да може да стартира с ефективно въздействие. Повечето от мерките, включени в пакета, свързан с предприятията, сега започват да се прилагат. Ефективността на съдебната система на Португалия продължава да е под средното за ЕС равнище. Показателите за ефективност за граждански, търговски и данъчни съдебни дела в Португалия продължават да са незадоволителни. Това оказва отрицателно въздействие върху динамиката на стопанската дейност и привличането на преки чуждестранни инвестиции. Ефективността на данъчните и административните съдилища остава предизвикателство от гледна точка на процента на разрешените случаи, и производството продължава все още твърде дълго. Все още са необходими до 40 месеца, за да приключи съдебно производство по несъстоятелност, което поражда съмнения относно ефикасността на рамките на SIREVE.

               (18)Португалия реализира напредък по отношение на увеличаването на прозрачността и борбата с корупцията в публичната администрация, но липсва всеобхватна стратегия. Борбата с корупцията изглежда се е превърнала в истински приоритет за националната прокуратура и са въведени по-ефективни процедури за управлението на делата и ресурсите. Въпреки това остава да се види дали това ще се изрази в повишаване на процента на окончателните присъди по дела за корупция на високо равнище и налагането на наказания, които представляват по-силни възпиращи мерки. От гледна точка на превенцията, плановете за предотвратяване на корупцията, изготвени във всяка публична институция, досега са били до голяма степен формални. Те не са напълно адаптирани към всяка организация, нито пък са допълнени с адекватно наблюдение.

               (19)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Португалия и го публикува в доклада за държавата от 2017 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Португалия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Португалия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на ЕС към бъдещите решения на национално равнище.

               (20)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и становището му
                  15
                е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               (21)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 — 4 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Португалия да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Да гарантира трайния характер на коригирането на прекомерния дефицит. Да провежда своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, което води до значителна фискална корекция за 2018 г. При предприемане на политически действия, трябва да се обърне внимание на постигането на фискална позиция, която допринася за укрепването на процеса на възстановяване и за осигуряване на устойчивостта на публичните финанси на Португалия. Да увеличи усилията за завършване на цялостния преглед на разходите на всички равнища на публичната администрация. Да засили контрола на разходите, ефективността на разходите и подходящото бюджетиране, по-конкретно в областта на здравеопазването, с акцент върху намаляване на просрочените задължения в болниците и да гарантира устойчивостта на пенсионната система. С цел повишаване на финансовата устойчивост на държавните предприятия, своевременно да определи специфични за сектора цели за ефективност за бюджета за 2018 г., като подобри общите нетни приходи на държавните предприятия и намали тежестта върху държавния бюджет.

               2.Да насърчава наемане на работа на безсрочни договори, включително чрез преразглеждане на правната рамка. Да гарантира ефективното активиране на дългосрочно безработните. Заедно със социалните партньори — да гарантира, че промените в размера на минималната заплата не вредят на заетостта на нискоквалифицираните лица.

               3.Да увеличи усилията за намаляване на нивото на дълга в счетоводните баланси на кредитните институции чрез прилагането на всеобхватна стратегия за справяне с необслужваните кредити, включително чрез засилване на вторичния пазар за токсични активи. Да подобри достъпа до капитал, по-специално за новосъздадените и малките и средните предприятия.

               4.Да приложи пътна карта за по-нататъшно намаляване на административната тежест и преодоляване на регулаторните пречки в строителството и бизнес услугите до края на 2017 г. Да повиши ефективността на производството по несъстоятелност и данъчното производство.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 521 final..

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM (2016) 725 final.

                     (6)
                  COM (2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 87 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Решение на Комисията от 10 март 2017 г. — SA.47178 — Португалия — Рекапитализация на Caixa Geral de Depósitos, S.A.

                     (13)
                  Нетните държавни разходи се състоят от общите държавни разходи, от които са приспаднати разходите по лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните изменения в разходите за обезщетения при безработица. Национално финансираното бруто образуване на основен капитал се разсрочва в рамките на четири години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвиденото от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

                     (14)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (15)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 505 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Германия за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Германия за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 16 ноември 2016 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Германия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март 2017 г.
                  7

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Германия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, която е отразена в препоръки 1 и 2 по-долу.

               (3)Докладът за Германия за 2017 г.
                  8
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Германия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Германия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 22 февруари 2017 г.
                  9
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Германия са налице прекомерни дисбаланси. По-специално, постоянно големия излишък по текущата сметка е от трансгранично значение и отразява — освен силната интеграция и ефективността на своята силно конкурентоспособна промишленост в международното разделение на труда — прекомерните спестявания и намалените инвестиции в частния и публичния сектор. Излишъкът по текущата сметка се увеличи допълнително през 2015 г., остана до голяма степен непроменен през 2016 г. и се очаква да се задържи на високо равнище. Справянето с излишъка може да окаже въздействие върху перспективите за възстановяване на баланса на останалата част от еврозоната и ЕС, тъй като по-динамичното вътрешно търсене в Германия може да намали нуждата от намаляване на задлъжнялостта в държавите членки с големи дългове. Въпреки ниските лихвени проценти, които създават благоприятни условия за финансиране, инвестициите като дял от БВП са все още слаби. Въпреки че икономическото възстановяване в частното потребление продължи, спестяванията на домакинствата достигнаха рекордно високи равнища в ЕС. От решаващо значение е да се предприемат действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за германската икономика и — предвид нейния мащаб трансгранично значение — от отрицателен ефект върху икономическия и паричен съюз.

               (4)На 13 април 2017 г. Германия представи своята програма за стабилност за 2017 г., а на 28 април 2017 г. своята национална програма за реформи за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо ЕСИ фондовете
                  10
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, Комисията може да поиска от държава членка да преразгледа и измени съответните си програми за ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки за прилагането на тези правила
                  11
               .

               (6)Спрямо Германия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и тя подлежи на правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството планира бюджетен излишък между ¼ и ½% от БВП през периода 2017—2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — продължава да се спазва с марж през целия период на програмата. Съгласно програмата за стабилност съотношението държавен дълг/БВП се очаква да намалее постепенно до 57 % през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози, който не е одобрен от независим орган, е реалистичен.

               (7)Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,6 % от БВП през 2017 г. и 0,3 % от БВП през 2018 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Очаква се консолидираният държавен дълг да продължи да намалява устойчиво, надхвърляйки изискванията на правилото за дълга. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Германия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2017 г. и 2018 г. В същото време все още има възможност за подкрепа на вътрешното търсене чрез използване на фискалната политика, по-специално за постигане на устойчива възходяща тенденция в инвестициите и чрез създаване на условия за по-голям растеж на реалните заплати.

               (8)Публичните инвестиции като дял от БВП останаха до голяма степен постоянни и са под средното за еврозоната равнище. Продължава изоставането в публичните инвестиции, особено на общинско равнище, където нетните инвестиции останаха отрицателно през 2016 г. Това е така въпреки мерките, предприети през последните няколко години и значителните увеличения на публичните инвестиции на равнище сектор „Държавно управление“ през 2015 и 2016 г. През 2016 г. бяха предприети допълнителни мерки, които да увеличат възможностите за публичните инвестиции, включително на федерално и общинско равнище. Сред тях е реформата на федералните фискални взаимоотношения, която след като бъде приета, ще влезе в сила през 2020 г. Освен това разширяването на консултантските услуги по планирането на инфраструктурните инвестиции, така че те да включват общините, би трябвало да подобри планиране и осъществяването на инфраструктурни инвестиции в общинско равнище. Това е особено важно, като се има предвид, че инфраструктурните инвестиционни проекти във федералните провинции и общини се изпълняват само в ограничена степен и се влияят от капацитета и ограничения при планирането. Благоприятната бюджетна позиция като цяло показва наличие на фискални възможности, например за осигуряване на допълнителни средства за увеличаване на публичните инвестиции на всички равнища на управление.

               (9)През последните години като цяло публичните и частните разходи за образование и научни изследвания останаха по-скоро непроменени спрямо БВП, но все още са под средната за ЕС стойност. 9,1 % през 2015 г., което е под националната цел от 10 % от БВП. Допълнителните инвестиции в образованието, научните изследвания и иновациите са от решаващо значение за бъдещия икономически успех на Германия, и по-специално, за ефективното интегриране на наскоро пристигналите имигранти. За да я постигне, Германия предприе значителни усилия, особено в областта на професионалното образование и обучение. През следващите години ще са необходими сравними усилия в други сектори на образованието.

               (10)Германската данъчна система продължава да е сложна, данъчните административни разходи са големи, а няколко разпоредби в корпоративното облагане могат да възпрепятстват частните инвестиции. Въпреки значителните намаления, корпоративните капиталови разходи в Германия все още са сред най-високите в ЕС-28. Като се вземат предвид местният занаятчийски данък (Gewerbesteuer) и допълнителният данък „солидарност“, най-високата законоустановена данъчна ставка за корпоративния данък достигна 30,2 % през 2016 г. Тази стойност бе значително над непретеглената средна стойност за ЕС от 22,8 %. Средната ефективна данъчна ставка е 28,2 % в сравнение с непретеглената средна стойност от 21,1 % за ЕС. Склонността към задлъжняване в корпоративното облагане е седмата по големина в ЕС през 2016 г. На равнище акционери,  склонността към задлъжняване е сходна. Това е от значение по-специално за МСП, чиито акционери обикновено са местни. Намаляването на капиталовите разходи за собствен капитал могат да укрепят частните инвестиции и недостатъчно развития германски пазар на рисков капитал. Други особености на данъчната система, които биха могли да възпрепятстват решенията за финансиране и инвестиции, са включването на елементи с нестопанска цел в данъчната основа на местния занаятчийския данък, ограниченията върху пренасянето на загуби, както и данъчните смущения по отношение на избора на правна форма. Сред допълнителните разпоредби, които биха могли да намалят инвестиционната привлекателност на данъчната система, са амортизационният режим, лихвеният процент, който се използва за изчисляване на подлежащите на приспадане  провизии за пенсии, данъчното облагане на капиталовия прираст и касовата отчетност за целите на облагането с данък добавена стойност. Ако бъде въведено ефективно, допълнителното общо и специфично за ИТ функционално пълномощие на федералната данъчна администрация спрямо данъчните администрации на провинциите, което бе договорено в рамките на реформата на федералните фискални взаимоотношения, може да спомогне за ускоряването на процеса на модернизиране на данъчната администрация.

               (11)В Германия се увеличиха инвестициите в рисков капитал, но пазарът е все още е слабо развит спрямо международните стандарти. През 2015 г. инвестициите в рисков капитал са възлизали на около 0,03 % от БВП, което е малко над средното за ЕС, но все още под държави членки като Финландия, Обединеното кралство, Швеция и Ирландия или Франция и далеч зад държави извън ЕС като Израел и Съединените щати. По-специално, пазарът на рисков капитал в Германия изглежда не успява да предостави по-големи  инвестиции на по-късен етап. Федералното правителство предприе редица мерки в подкрепа на инвестициите в рисков капитал. Например, той опрости данъчното облагане на инвестиционните фондове, подобри пренасянето на загуби в рамките на системата за корпоративното облагане и разшири програмата INVEST за „бизнес ангели“.

               (12)Преминаването към енергия от възобновяеми източници изисква значителни инвестиции в електроразпределителните мрежи. Въпреки това значително се забавиха планираните инвестиции в  инфраструктурата за електричество за вътрешно потребление. Само около 35 % от проектите за мрежата за високо напрежение, определени в Закона от 2009 г. за разширяване на енергийна мрежа, са били изпълнени до средата на 2016 г., най-вече поради противопоставяне от страна на обществеността. Понастоящем от общо 6 100 км далекопроводи, предвидени във федералния закон за планиране на нуждите само около 6 % са били одобрени, а само 1 % са били изградени.

               (13)Все още съществуват пречки пред пълноценното използване на предимствата на цифровизацията. Така например в Германия не се представя добре в наличието на високоскоростни и свръхвисокоскоростни широколентови връзки, по-специално в полуградските и селските райони. Използването на компютри от младите германци са сравнително малки и много училища нямат достъп широколентов интернет. Резултатите при цифровите публични услуги също са под средните за ЕС. По-специално МСП трябва да наваксат изоставането по отношение на цифровизацията. Само едно на всеки пет МСП разполага със стратегия за цифровизация. Бе създадена мрежа от центрове за високи постижения на МСП с цел да бъде подсилена и ускорена цифровизацията на МСП, а платформата „Industrie 4.0“ обединява всички заинтересовани участници. Макар инвестициите на предприятията да се увеличават и Германия да е близо до постигането на целта си за интензитет на НИРД по стратегията „Европа 2020“, инвестициите все повече се концентрират в големите дружества, докато приносът на МСП е намалява. Освен това застаряването на населението също може да окаже въздействие върху предприемаческата дейност през идните години.

               (14)Продължават да съществуват значителни регулаторни пречки в сектора на услугите за предприятията и регулираните професии. Равнището на ограниченията е по-високо в сравнение със средното за ЕС, по-специално за архитекти, инженери, юристи и счетоводители/данъчни консултанти. Освен това броят на навлизащи и напускащи пазара предприятия в тези професии е значително по-малък от средното за ЕС, което показва относително слаба динамика и конкуренция в сектора на професионалните услуги в Германия. Сред тези пречки са ограниченията за притежаването на дялове  и дружествената форма за архитекти и инженери, и мултидисциплинарните ограничения за архитекти, инженери и адвокати. Намаляването на тези пречки би могло да предизвика по-интензивна конкуренция, която да накара повече предприятия да навлязат на пазара, и да донесе ползи на потребителите под формата на по-ниски цени и по-богат избор. През януари 2017 г. Комисията представи препоръки за реформа на регулирането в областта на професионалните услуги, като част от пакета от мерки, с който да се преодолеят пречките на пазарите на услуги
                  12
               .

               (15)Заетостта продължи да нараства, а безработицата е спаднала до исторически ниски равнища. Увеличаването на заетостта обаче се дължи отчасти на увеличаването на работата на непълно работно време, по-специално сред жените, и бе само частично отразено в съвкупния реален растеж на заплатите, който забави темповете си през 2016 г. Наличието на демотивиращи фактори за работа за вторите работещи членове на домакинството и широко разпространената работа на непълно работно време възпрепятстват пълноценното използване на потенциала на пазара на труд. По-доброто предоставяне на качествени и достъпни целодневни грижи за деца, целодневни училища и дългосрочни грижи е решаващ фактор за увеличаване на участието на жените в работната сила. Съвместното данъчно облагане за брачните двойки и безплатното здравно застрахователно покритие за неработещи съпруги демотивира втория работещ член в семейството, в много случаи жени, да започнат работа или да увеличат броя на работните часове. Освен това по-слабата връзка с трудовия пазар се комбинира с голямата разлика в заплащането на жените и мъжете, която е 22 % в сравнение с 16,3 % средно  за ЕС през 2015 г.

               (16)Въпреки лекото намаление работните места с ниско заплащане (т.нар. „mini-jobs“) все още са широко разпространени. През септември 2016 г. били единствения източник на доходи от работа за около 4,8 милиона души.   Броят на наетите чрез агенции за временна заетост работници се е увеличил четирикратно от 2005 г. насам, достигайки около 1 милиона души (почти 3 % от общата заетост) през юни 2016 г. Очаква се да се подобри защита срещу евентуални злоупотреби в агенциите за временна заетост и трудовите договори, но промените трябва да бъдат следени. Освен това разликата от 27 % в заплащането при срочните трудови договори изглежда е относително голяма  в сравнение с постоянните договори.

               (17)Данъчната тежест за лицата с ниски заплати е голяма в сравнение с други държави членки, което намалява стимулите за работа, нетното заплащане и възможностите за потребление. Германия увеличи минималното облекчение за подоходния данък на физическите лица, детските надбавки и адаптира доходните интервали на облагането. От тези мерки се възползват групите с ниски и средни доходи, но общото въздействие върху данъчната тежест ще бъде ограничена. Въпреки неотдавнашното съществено нарастване на реалния разполагаем доход, развитието на заплатите и производителността се разминаваха през дълъг период, което доведе до значително натрупване на пропуски. По-голямото увеличение на реалните заплати също би допринесло за намаляване на високите външни дисбаланси.

               (18)Германия положи значителни усилия за приемането на лица, търсещи убежище, и за интегрирането на бежанците и на други имигранти. Изглежда са възможни допълнителни подобрения, тъй като през 2016 г. броят на бежанците, търсещи работа нарасна на 10 % от всички безработни. Интегрирането на пазара на труда на хората с миграционен произход, по-специално жените, продължава да бъде сериозно предизвикателство, включително в образователната система, важи също за децата, родени в Германия, чиито родители, са родени извън ЕС.

               (19)Не всички членове на обществото са се възползвали еднакво от цялостното положително развитие на икономиката и на пазара на труда през последните няколко години. След период на увеличение неравенството в доходите стана умерено едва наскоро, докато неравенство в разпределението на богатствата продължава да е сред най-големите в еврозоната. Освен това добрите резултати на пазара на труда не доведоха до намаляване на населението в риск от бедност. Процентът на изложените на риск от бедност в напреднала възраст е над средното равнище за ЕС, а броят на хората, изложени на риск от бедност сред хората в напреднала възраст, се очаква да нарасне през идните години. Коефициентът на заместване на доходите съгласно задължителната пенсионна схема се очаква да продължи да намалява. В същото време степента на участие в пенсионните схеми от втория и третия стълб е твърде ниска, за да компенсира напълно спадът в коефициента на заместване от първия стълб. Без тази компенсация адекватността на пенсиите се очаква да се влоши. Остава да се види колко ефективно скорошните предложения за подобряване на стимулите за по-късно пенсиониране (Flexi-Rente) могат да противодействат на стимулите за ранно пенсиониране, въведени през 2014 г.

               (20)В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Германия и го публикува в доклада за страната за 2017 г. Комисията направи също така оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи, както и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени до Германия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения.

               (21)В контекста на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и е на мнение
                  13
               , че се очаква Германия да спази Пакта за стабилност и растеж.

               (22)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки, направени по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 2 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Германия да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Да използва фискалната политика, за да подкрепя вътрешното търсене и за да постигне устойчива възходяща тенденция в инвестициите. Да ускори публичните инвестиции на всички равнища на управление, особено в областта на образованието, научните изследвания и иновациите и да отстрани ограниченията на капацитета и планирането на инвестициите в инфраструктура. Да подобри още повече ефикасността и привлекателността за инвестициите на данъчната система. Да стимулира конкуренцията в сектора на услугите за предприятията и регулираните професии.

               2.Да намали демотивиращите фактори за работа за вторите работещи членове на домакинството и да улесни прехода към стандартна заетост. Да намали голямата данъчна тежест за лицата с ниски доходи. Да създаде условия за насърчаване на по-голям растеж на реалните заплатите при зачитане ролята на социалните партньори.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 505 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  OJ C92/01, 24.3.2017 г., стр. 1.

                     (8)
                  Работен документ на службите на Комисията SWD (2017) 71 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  COM(2016)820 final, COM(2016)821 final, COM(2016)822 final, COM(2016)823 final, COM(2016)824 final.

                     (13)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 504 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Дания за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Дания за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Дания за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно
               Конвергентната програма на Дания за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Дания не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Дания за 2017 г.
                  6
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Дания в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Дания през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 28 април 2017 г. Дания представи своята национална програма за реформи за 2017 г. и своята програма за конвергенция за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо ЕСИ фондовете
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, Комисията може да поиска от държава членка да преразгледа и измени съответните си програми за ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки за прилагането на тези правила
                  8
               .

               (5)Спрямо Дания понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2017 г. правителството планира да постигне номинален дефицит през 2017 г. от 1,9 % от БВП и да продължи да спазва средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — през целия период на програмата до 2020 г. Според програмата за конвергенция съотношението консолидиран държавен дълг/БВП се очаква да намалее до 37 % през 2017 г. и да продължи да спада до 33,9% през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен през програмния период. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. структурното салдо се очаква да бъде в дефицит от 0,4 % от БВП през 2017 г. и 0,1 % от БВП през 2018 г., което като цяло съответства на целта на програмата и надвишава средносрочната бюджетна цел. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Дания да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2017 и 2018 г.

               (6)Осигуряването на предлагане на работна ръка при наличие на демографско предизвикателство е предварително условие за устойчив растеж в Дания. Редица съществени реформи на пазара на труда през последните години са насочени специално към увеличаване на стимулите за работа и към подобряване на ефикасността на активните политики по заетостта. Тези реформи биха могли да допринесат за постигането на целта на Дания за заетост по стратегията „Европа 2020“ и за устойчивостта на датския социален модел, както и да посрещнат очертаващия се недостиг на определени квалификации. Реформите, целящи да увеличат участието и успешното приключване на професионално образование, както и тристранното споразумение за създаване на повече възможности за чиракуване, вероятно ще доведат до увеличаване на предлагането на квалифицирана работна ръка. Въпреки това националната цел за социално приобщаване по стратегията „Европа 2020“, предвиждаща намаляване на броя на хората, които живеят в домакинства с много нисък интензитет на трудова активност, далеч не е постигната. Приобщаването към пазара на труда и подобряването на пригодността за заетост на групите в неравностойно положение остават предизвикателство. Това се отнася особено за хора с мигрантски произход от държави извън ЕС (включително тези, които са пребивавали по-дълго в Дания), отчасти поради техните средно по-ниски образователни резултати в сравнение с родените на място. Разликите са запазват и при второто поколение. Мерките за работна интеграция, договорени по време на тристранните преговори през 2016 г, биха могли да подобрят положението на наскоро пристигналите бежанци, чието положение трябва да се следи отблизо в бъдеще. Въпреки това все още следва да бъдат предприети допълнителни мерки за по ефективното включване пазара на труда на други маргинализирани групи, като например младите хора и работници с ниско образователно равнище на възраст над 60 години.

               (7)Високата производителност е от основно значение за подкрепата на икономическия растеж, поддържането на сравнително високо равнище на благосъстояние в Дания, и гарантирането на дългосрочната конкурентоспособност на страната. Въпреки че производителността на Дания е висока в сравнение с други държави — членки на ЕС, повишението на производителността намаляваше в продължение на дълъг период от време. По-специално услугите, ориентирани към вътрешния пазар, се характеризират с бавно развитие на производителността. През последните години Дания въведе няколко реформи, но повишението на производителността се задържа на ниски равнища, тъй като конкуренцията остава слаба. Специфични секторни ограничения възпрепятстват конкуренцията, например при услугите на едро и транспортните услуги.

               (8)В контекста на европейския семестър Комисията изготви цялостен анализ на икономическата политика на Дания и го публикува в доклада за страната за 2017 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Дания, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения.

               (9)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция и становището му е, че се очаква Дания да спази Пакта за стабилност и растеж.

               ПРЕПОРЪЧВА на Дания да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Да насърчава конкуренцията в сектора на услугите, ориентирани към вътрешния пазар.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 504 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 и P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  Работен документ на службите на Комисията SWD (2017) 70 final.

                     (7)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 277 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенцияна Обединеното кралство за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция
                  на Обединеното кралство за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г.  относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки. Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие Препоръка относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Обединеното кралство за 2014 г.

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Обединеното кралство е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Обединеното кралство
                  7
               . В него се оценява напредъкът на Обединеното кралство в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Обединеното кралство съществуват макроикономически дисбаланси, за които са необходими решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално, продължават да изискват внимание рисковете във връзка с високото равнище на задлъжнялост на домакинствата, което е свързано и със структурните особености на жилищния пазар. Устойчивостта на икономиката и финансовия сектор се увеличи. Въпреки това, ще продължи да има недостиг на жилища, което вероятно ще поддържа високи цени на жилищата в средносрочен план и ще продължи да води до по-малка устойчивост на сектора спрямо рискове.

               (7)На 26 март 2015 г. Обединеното кралство представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)В настоящия момент за Обединеното кралство се прилага корективната част на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за периода 2014—2015 г. правителството планира подобрение на номиналния дефицит от 4,3 % от БВП през 2015—2016 г. до 2,2 % от БВП през 2016—2017 г., така че през 2019—2020 г. да може да се постигне излишък от 0,1 % от БВП. В програмата за конвергенция не е посочена средносрочна цел. Очаква се съотношението на държавния дълг към БВП да достигне своя връх през 2015—2016 г. от 88,8 % и постепенно да намалее до 81,4 % през 2019—2020 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Обединеното кралство не се очаква да е коригирало прекомерния си дефицит до определения от Съвета срок 2014—2015 г. Освен това структурната корекция беше под препоръчаното от Съвета. Поради тази причина на ХХ юни Съветът реши в съответствие с член 126, параграф 8 от ДФЕС, че Обединеното кралство не е предприело ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета съгласно процедурата при прекомерен дефицит от 2 декември 2009 г. и издаде нова препоръка, в която поиска от Обединеното кралство да коригира прекомерния дефицит до 2016—2017 г. Програмата за конвергенция е съвместима с новия краен срок 2016—2017 г. по процедурата при прекомерен дефицит. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Обединеното кралство се очаква да коригира прекомерния си дефицит до определения срок 2016—2017 г. и да осъществи препоръчаната структурна корекция. Вече са определени мерки в подкрепа на планираните равнища на дефицита за периода 2015—2016 г., но са нужни по-големи подробности за определените ведомствени бюджети. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и като взе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че Обединеното кралство се очаква да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)Високото (и вероятно прекомерно) равнище на задлъжнялост на домакинствата беше идентифицирано като възможен макроикономически дисбаланс, който поставя икономиката на Обединеното кралство пред рискове. Въпреки че задлъжнялостта на домакинствата продължава да спада бавно, тя остава висока и води до уязвимост на Обединеното кралство спрямо рискове, които могат да засегнат икономическия ръст и финансовата стабилност. В средата на 2014 г. комитетът за финансова политика на централната банка на Обединеното кралство обяви две мерки за намаляване на рисковете, свързани с високата задлъжнялост на домакинствата. В тях бе препоръчано институциите, които отпускат ипотечни кредити, да провеждат „лихвен стрес тест“, за да оценят способността на кредитополучателите да посрещнат ипотечните си задължения, ако лихвеният процент се увеличи. Също така се препоръчва институциите, отпускащи ипотечни кредити, да ограничат дела на ипотечните кредити, при които съотношението на заемите към дохода е 4,5 или повече, до 15 % за нови заеми. Въздействието на тези мерки следва да бъде внимателно проследено.

               Националната рамка за политиката за планиране претърпя редица реформи, но е малко вероятно те да имат отражение в краткосрочен план. В отговор на реформата местните органи завишиха нуждите от предоставяне на жилища, което следва да бъде внимателно проследено.

               (10)През последните години пазарът на труда в Обединеното кралство функционира добре и се очаква да продължи да отчита добри резултати. През 2014 г. делът на заетостта достигна 76,5 %, а делът на безработицата продължи да спада, като достигна 6 %, и според прогнозите отново ще намалее през 2015 г. Въпреки положителните тенденции в резултатите, отчетени на пазара на труда, продължават да са налице социални предизвикателства. Леко се увеличи делът на хората, които живеят в домакинства с много нисък интензитет на икономическа активност, от 13 % през 2012 г. на 13,2 % през 2013 г., в сравнение със средната стойност за ЕС от 10,7 %. По отношение на временната заетост разликата между дела на жените (42,6 % през 2013 г.) и мъжете (13,2 % през 2013 г.) е една от най-високите в ЕС. През 2013 г. процентът на жените, които не са икономически активни или работят на непълно работно време поради лични и семейни отговорности (12,5 %), беше почти два пъти по-висок от средното ниво за ЕС (6,3 %). Допълнителни предизвикателства са младежката заетост и ангажираността на работодателите за предоставяне на възможности за чиракуване. Друга област, свързана с младежката заетост, върху която да се съсредоточи вниманието, е образованието и придобиването на умения. Голяма част от младите хора имат сравнително ниско равнище на основни умения. Ограничено беше изпълнението на мерки, насочени към реформа на социалното подпомагане и грижите за децата. Делът на децата, живеещи в домакинства на безработни в Обединеното кралство, все още е един  от най-високите в ЕС. Освен това, въпреки че напоследък има по-голямо предлагане в системата за грижи за децата, наличието на достъпни, висококачествени детски заведения на пълен работен ден остава основен проблем.

               (11)Увеличаването на публичните и частните инвестиции ще спомогне за подобряване на производителността и конкурентоспособността, които са основни предизвикателства за Обединеното кралство. Необходимостта да се осигурят висококачествени инфраструктурни инвестиции е отразена в приетия през декември 2014 г. национален план за инфраструктурата, който беше актуализиран, а неговият обхват — разширен. Очаква се голяма част от плана да бъде финансирана от частния сектор, но все още не е ясен размерът на средствата, които той ще предостави. Това създава рискове за успеха на плана, въпреки значителния напредък при предоставянето на навременна информация за неговото прилагане. Обединеното кралство следва да гарантира, че данъчните системи за бизнеса допринасят за инвестициите, по-специално чрез предстоящото преразглеждане на ставките за дружествата.

               (12)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство и го публикува в доклада от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за конвергенция, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Обединеното кралство през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 3 по-долу.

               (13)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Обединеното кралство, като становището му
                  8
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (14)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 2 и 3 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Обединеното кралство да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.Да осигури ефективни действия в рамките на процедурата при прекомерен дефицит и да се стреми да коригира прекомерния дефицит по устойчив начин до 2016—2017 г., по-специално като се даде приоритет на капиталовите разходи.

               2.Да предприеме по-нататъшни стъпки за насърчаване на предлагането в жилищния сектор, включително чрез осъществяване на реформите на националната рамка на политиката за планиране.

               3.Да работи за преодоляване на несъответствията между търсените и предлаганите умения чрез повишаване ангажираността на работодателите за предоставяне на възможности за чиракуване. Да предприеме действия за намаляване на броя на младите хора със слаби основни умения. Допълнително да подобри наличието на достъпни, висококачествени детски заведения на пълен работен ден.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015)277.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD (2015) 47

                     (8)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 506 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Естония за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Естония за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Естония не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март 2017 г.
                  6

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Естония следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, която е отразена в препоръка 1 по-долу.

               (3)Докладът за Естония за 2017 г.
                  7
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Естония в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Естония през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 28 април 2017 г. Естония представи своята програма за стабилност за 2017 г., а на 4 май 2017 г. своята национална програма за реформи за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо ЕСИ фондовете
                  8
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, Комисията може да поиска от държава членка да преразгледа и измени съответните си програми за ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки за прилагането на тези правила
                  9
               .

               (6)Спрямо Естония понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството намали средносрочната бюджетна цел до структурно салдо в дефицит в размер на 0,5 % от БВП. Правителството планира да премине от общ бюджетен излишък от 0,3 % от БВП през 2016 г. до дефицит от 0,5 % от БВП през 2017 г. и 0,8 % от БВП през 2018 г. Според прогнозите в програмата за стабилност това отговаря на структурен излишък от 0,2 % от БВП през 2017 г. и дефицит от 0,5 % от БВП през 2018 г., с което се спазва средносрочната бюджетна цел. Въз основа на преизчисленото
                  10
                структурно салдо обаче, дефицитът се очаква да възлезе на 0,1% от БВП през 2017 г. и 0,8% от БВП през 2018 г., т.е. под новата средносрочна бюджетна цел. Според програмата за стабилност брутният държавен дълг се предвижда да остане под 10 % от БВП през 2017 г. и 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен за 2017 г. и 2018 г., но е благоприятен за следващите години от прогамата. В същото време съществуват рискове, свързани с хипотезите за прираста на приходите от различните нови данъчни мерки, които влизат в сила през 2018 г.

               (7)Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. се предвижда структурното салдо да отбележи дефицит от 0,3% от БВП през 2017 г., което остава над средносрочната бюджетна цел. За 2018 г. на Естония се препоръчва да се придържа към средносрочната бюджетна цел. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от известно отклонение от това изискане. Като цяло Съветът е на мнение, че Естония трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки, за да гарантира постигане на съответствие през 2018 г.

               (8)Естония предприе действия, за да осигури предоставянето и достъпността на висококачествени услуги, включително социални услуги на местно равнище, като част от своята реформа на местното управление. По-специално, Естония прие Закона за административната реформа с цел да улесни създаването на жизнеспособни местни общини, които могат да финансират своите собствени дейности, да планират развитие и растеж и да предоставят качествени услуги. Тя успешно се справи с фазата на доброволно сливане на местни общини и понастоящем прилага Закона за социалните грижи. Все още не са предприети някои ключови стъпки за приключване на реформата на местното управление. Все още се преразглежда схемата за финансиране на общините. Все още са в процес на изготвяне са допълнителни законодателни актове относно отговорностите и разделянето на задачите между общините и централното държавно управление. Приемането на тези предложения е от решаващо значение, за да се гарантира предоставянето на качествени обществени услуги в области като образованието, социално-възпитателната работа с младежта, здравеопазването и транспорта.

               (9)Разликата в заплащането на жените и мъжете в Естония е спаднала от 28,3 % през 2014 г. на 26,9 % през 2015 г., но все още е сред най-големите в Съюза. Правителството предприема стъпки за допълнително намаляване на разликата в заплащането на жените и мъжете. По-специално, бе приет и се изпълнява План за благосъстоянието за периода 2016—2023 г. за отстраняване на половата сегрегация на пазара на труда и за борба със стереотипите. Все още предстои да бъде прието изменението на Закона за равенството между половете, което да възложи на инспекциите по труда задачата да наблюдават по-отблизо равенството между половете в частния сектор. Преразглеждането на системата за родителския отпуск, което да позволи по-гъвкаво вземане на родителски отпуск, също е в процес на разглеждане. Законодателното изменение все още не е прието.

               (10)В Естония неравенството в доходите е голямо. Съотношение между доходите на най-богатите 20 % от домакинствата и на най-бедните 20 % се е увеличил от 5,4 през 2012 г. на 6,2 през 2015 г. и вече сред седемте най-големи в ЕС. Изглежда, че основният двигател е голямата дисперсия на заплатите в резултат на силния ръст на доходите сред най-квалифицираните. В абсолютни стойности равнището на доходите на най-бедните 10 % от домакинствата изостана от нарастването на средните доходи, което води до проблеми с адекватността на мрежата за социална сигурност. Важен фактор е, че обезщетенията (особено пенсиите, социалните помощи и обезщетенията за безработица) не следват темпото на увеличение на пазарните доходи. Това доведе и до постепенното увеличаване на равнището на риска от изпадане в бедност от 15,8 % през 2010 г. до 21,6 % през 2015 г. Значителни усилия бяха положени за превръщането на данъчната система в прогресивна от 2018 г. нататък, по-специално за лицата с ниски доходи, чрез повишаване на необлагаемата база на системата за подоходното облагане на физическите лица.

               (11)Разходите на предприятията в областта на научните изследвания, технологиите и иновациите през 2015 г. са се увеличили на 0,69 %, но цялостното им равнище остава под средното за ЕС равнище от 1,3 %. Делът на високотехнологичните и основани на знанието предприятия остава ограничен, а броят на новите докторанти е малък. През последните години ръстът на заплатите постоянно надвишаваше повишаването на производителността, което засегна печалбите и по този начин занижи растежа на инвестициите. Намалените инвестиции в технологичното развитие могат да доведат до това добавената стойност на износа, особено на стоките, да се увеличи по-малко от очакваното, и представлява риск за растежа на производството. Обемът на договорните научни изследвания между академичните среди и предприятията се е увеличил през 2015 г. Сътрудничеството между двата сектора остава обаче ограничено въпреки мерките, предприети от правителството. Естония подобри допълнително своята делова среда, но продължителността на производствата по несъстоятелност и процентът на събираемост за обезпечените кредитори продължават да бъдат пречки пред инвестициите. През 2016 г. започна проект за подобряване на уредбата за несъстоятелността с цел процедурата да стане по-бърза и по-ефикасна, както и за подобряването на процента на успешните молби. Измененията на законодателната уредба обаче все още не са приети.

               (12)В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Естония и го публикува в доклада за страната за 2017 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Естония през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения.

               (13)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и неговото мнение
                  11
                е отразено в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Естония да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Провежда своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, което означава да остане да се придържа към средносрочната бюджетна цел през 2018 г. Да осигури по-добра адекватност на мрежата за социална сигурност. Да предприеме мерки за намаляване на разликата в заплащането между половете, по-специално чрез подобряване на прозрачността на възнагражденията и да преразгледа системата за родителски отпуск.

               2.Да насърчава частните инвестиции в научноизследователската дейност, технологиите и иновациите, включително чрез мерки за укрепване на сътрудничеството между академичните среди и предприятията.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 506 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  OВ C92/01, 24.3.2017 г., стр. 1.

                     (7)
                  Работен документ на службите на Комисията SWD (2017) 72 final.

                     (8)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от Комисията ползвайки общоприетата методика.

                     (11)
                  В съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.