title: Препоръка на Съвета от 29 ноември 2021 година относно подходите за смесено обучение с цел висококачествено и приобщаващо основно и средно образование 2021/C 504/03

text:
               14.12.2021

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 504/21

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 29 ноември 2021 година
      относно подходите за смесено обучение с цел висококачествено и приобщаващо основно и средно образование
      (2021/C 504/03)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 165 и 166 от него,
      като взе предвид предложението на Европейската комисия,
      КАТО ИМА ПРЕДВИД, че:

                  1.

                  Пандемията от COVID-19 засегна и оказа безпрецедентен натиск върху системите за образование и обучение в целия свят и в Съюза. Ограниченията за обществото доведоха до значителни промени в преподаването и ученето, както и в общуването и сътрудничеството в рамките на общностите за образование и обучение (1). Те оказаха въздействие върху учащите, техните семейства, учителите, обучителите, ръководителите на институции, както и върху специалистите от общността, които осигуряват подкрепа в областта на образованието, като например социалните работници, психолозите, други осъществяващи консултации специалисти, здравните специалисти и обучаващите в областта на културата. Държавите членки успяха бързо да мобилизират решения и подкрепа за дистанционното обучение, като в много случаи използваха цифровите технологии. Бяха извлечени полезни поуки относно новите възможности в областта на образованието и обучението, включително за същественото подобряване на цифровите умения и компетентности на учителите и по-тесните връзки между училищата и по-широката общност. Много държави членки обаче се сблъскаха със слабости в системата поради широкоразпространената липса на готовност и ресурси за възприемането на различен подход към преподаването и ученето, което постави на преден план и задълбочи съществуващите неравенства, пропуски и нужди (2). Системите за образование и обучение трябва да ги преодолеят, както и да подобрят устойчивостта си, да се справят по-добре и да се приспособят към променящите се обстоятелства в бъдеще.

                  2.

                  В заключенията на Съвета относно мерките за противодействие на кризата, предизвикана от COVID-19 в областта на образованието и обучението, държавите членки се приканват „да възобновят ученето и преподаването на живо“ и в допълнение да предоставят „възможности за дистанционно, цифрово и смесено обучение“, като същевременно обърнат „допълнително внимание на осигуряването на равни възможности“. Освен това в заключенията на Съвета относно цифровото образование в европейските общества на знанието (3) Комисията се приканва „да предприеме последващи действия, в тясно сътрудничество с държавите членки и въз основа на доказателства“, във връзка с посочените заключения, „с цел споделено разбиране на равнището на Съюза относно подходите за ефективни, приобщаващи и ангажиращи процеси на дистанционно обучение“.

                  3.

                  В плана за действие в областта на цифровото образование за 2021—2027 г. се представя визията на Европейската комисия за висококачествено, приобщаващо и достъпно цифрово образование в Европа. С него се отправя призив за предприемане на действия, насочени към засилване на сътрудничеството на европейско равнище с цел извличане на поуки от пандемията от COVID-19 и подготвяне на системите за образование и обучение за цифровата ера. Освен това се подчертава потенциалът на технологиите за улесняване на въвеждането на по-достъпен, гъвкав, персонализиран и насочен към учениците учебен подход. Планът е насочен към преодоляване на неравенствата в образованието и обучението, когато липсват цифрови умения и компетентности, достъп до подходящи инструменти и надеждна онлайн свързаност. В него се подчертава необходимостта от укрепване на цифровия капацитет в системите за образование и обучение.

                  4.

                  Осигуряването на стимули за развиването на компетентности е една от целите на европейското пространство за образование, в което „да се използва напълно потенциалът на образованието и културата като движеща сила за създаването на работни места, социална справедливост и активно гражданско участие, както и като начин да изживеем европейската си идентичност в цялото ѝ многообразие“ (4). Съгласно резолюцията на Съвета относно стратегическа рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението с оглед на европейското пространство за образование и отвъд него (2021—2030 г.) (5) европейското сътрудничество в областта на образованието и обучението е насочено основно към осигуряването на подкрепа за по-нататъшното развитие на системите за образование и обучение в държавите членки, които имат за цел да гарантират личностната, социалната и професионалната реализация на всички граждани, като същевременно се насърчават демократичните ценности, равенството, социалното сближаване, активното гражданско участие и междукултурният диалог, както и устойчивият икономически просперитет, екологичният и цифровият преход и пригодността за заетост.

                  5.

                  Европейският стълб на социалните права (6) посочва като свой пръв принцип, че всеки има право на достъп до качествено и приобщаващо образование, обучение и учене през целия живот, с цел да поддържа и придобива умения, които му дават възможност да участва пълноценно в обществото и успешно да осъществява преходи на пазара на труда. Принцип 11 от стълба гласи, че децата от семейства в неравностойно положение имат право на специални мерки за насърчаване на равните възможности. Ефективното спазване на тези принципи в голяма степен зависи от решителността и действията на държавите членки. Действията на равнището на ЕС могат да допълнят националните действия, като Комисията представи приноса си в плана за действие на Европейския стълб на социалните права (7).

                  6.

                  В европейската програма за умения (8) се определят действията, които да помогнат на отделните лица и на предприятията да развиват повече и по-добри умения и да ги оползотворяват, като се укрепва устойчивата конкурентоспособност и се изгражда устойчивост за реагиране при кризи въз основа на поуките, извлечени по време на пандемията от COVID-19; освен това тя предлага да се насърчава образованието в сферата на науките, технологиите, инженерството и математиката по линия на действия за научни изследвания и иновации.

                  7.

                  В препоръката на Съвета за създаване на Европейска гаранция за децата (9) държавите членки се приканват да гарантират ефективен и свободен достъп до образование и училищни дейности за децата в нужда (т.е. децата, изложени на риск от бедност или социално изключване). В стратегията на ЕС за правата на детето (10) се призовава за създаване на приобщаващо, качествено образование.

                  8.

                  В един бързо променящ се и силно взаимно свързан свят всеки човек се нуждае от широк набор от компетентности, които трябва да развива непрекъснато през целия си живот. Ключовите компетентности, определени в европейската референтна рамка за ключовите компетентности за учене през целия живот (11), имат за цел да положат основите за постигане на по-равноправни и по-демократични общества. Тези компетентности отговарят на необходимостта от приобщаващ и устойчив растеж, социално сближаване и по-нататъшно развитие на демократичната култура.

                  9.

                  В препоръката на Съвета относно ключовите компетентности за учене през целия живот (12) се посочва, че за развиването на ключовите компетентности спомага насърчаването на разнообразни учебни подходи и условия, включително на подходящото използване на цифрови технологии; осигуряването на подкрепа за персонала в сферата на образованието и за други заинтересовани страни, подпомагащи процесите на учене, включително семействата; подпомагането и по-нататъшното разработване на оценяването и валидирането на ключови компетентности, придобити в различни среди; и задълбочаването на сътрудничеството в образованието и между образователните, обучителните и учебните среди на всички равнища и в различните области.

                  10.

                  В препоръката на Съвета относно професионалното образование и обучение (ПОО) за постигане на устойчива конкурентоспособност, социална справедливост и издръжливост (13) се предлага модернизирана визия на политиката на ЕС за ПОО, включително неговата цифровизация и използването на смесени форми на обучение. В Декларацията от Оснабрюк относно професионалното образование и обучение като фактор за възстановяване и справедлив преход към цифрова и екологична икономика се посочва, че цифровото обучение може да играе важна и допълваща роля (14).

                  11.

                  В Заключенията на Съвета относно европейските учители и обучители за бъдещето (15) се отчита, че учителите, обучителите и директорите на училища са основна движеща сила на образованието и обучението и следва да бъдат включени в създаването на политики в областта на образованието и обучението, като разполагат с автономност при прилагането на тези политики на практика, но също така трябва да се подпомагат от всеобхватен подход към първоначалното образование на учителите и обучителите, въвеждането в работата и непрекъснатото професионално развитие.

                  12.

                  Пандемията засили дългогодишните опасения за физическото, психичното и емоционалното благосъстояние на децата и младите хора. На всички деца и млади хора следва да се осигури подкрепата, от която се нуждаят, за да се радват на здравословен и активен начин на живот (16), като се стимулират положителни навици през целия живот, и следва да имат възможността да участват в спортни и други физически занимания, подобряващи двигателните умения и стимулиращи психичното и емоционалното благосъстояние. Освен това децата и младите хода се нуждаят от подкрепа за психичното и емоционалното си благосъстояние по време на ученето, включително при изпълнението на учебни задачи в трудни условия и за разбирането на безопасното и отговорно поведение в интернет (17). Необходима е също така подкрепа за онези учащи, които прекарват продължителни периоди от време далеч от подкрепата на своите семейства, връстници или училищен персонал. Важно е също така да се определят областите, в които е необходимо подобрение и коригиращи действия, за да се преодолеят загубите на знания и въздействието върху благосъстоянието.

                  13.

                  Макар и да признава изцяло значението на присъственото обучение, ученето по различни начини и в различни среди, включително в училището, у дома, на открито, в културни обекти, на работни места и в цифрова среда, може да мотивира децата и младите хора да развиват своите общи компетентности. Това от своя страна може да им помогне да разберат и да бъдат мотивирани от значението на формалното образование и обучение за живота им в обществото и да увеличи активната им ангажираност по отношение на местните и глобалните предизвикателства, например свързаните с устойчивостта, околната среда и изменението на климата.

                  14.

                  Образованието е основно право на човека и право на детето. Достъпът до него трябва да бъде гарантиран, независимо от средата, в която се извършва — в училището, в друга физическа среда, дистанционно или в съчетание от всички тях — и независимо от различните лични и социални обстоятелства на учащите. Отвъд пандемията, като се отчита изцяло значението на присъственото обучение в училището, подходите за смесено обучение представляват възможност да се подобри качеството, релевантността и приобщаващият характер на образованието и обучението, например по-доброто осигуряване на обучение в селските и отдалечените райони, включително най-отдалечените региони и островните общности, както и за други учащи, които (временно) не могат да посещават училище през цялото време: онези от тях, които са част от пътуващи общности или пътуващи с цел трудова заетост; млади хора, полагащи грижи; тези със здравословни проблеми или пребиваващи в болници и центрове за грижи; тези, които са ангажирани в тренировки на високо равнище; и заетите с професионално образование и обучение или платена работа. Всички среди и инструменти следва да бъдат еднакво достъпни за малцинствените групи, децата и младите хора с увреждания или в социално-икономическо неравностойно положение и следва да не водят до дискриминация или сегрегация.

                  15.

                  С подходите за смесено обучение се отчита значението на училището като споделено пространство за личностни и социални взаимодействия, което само по себе си е важно за ученето като начин за разбиране и осмисляне на света. В това отношение са важни както училищната архитектура, така и дизайнът на училищните пространства.

                  16.

                  Подходите за смесено обучение могат да стимулират развиването на общи компетентности поради разнообразието от учебни задачи и инструменти, които могат да обхващат. Използването на цифрови технологии, включително чрез свързването на устройства онлайн, може да улесни взаимодействието на учащия с други учащи, учебни програми и други източници на информация, и да подпомогне присъственото обучение и ученето в различни среди. Придобиването на цифрови компетентности и на компетентности в областта на данните може да бъде улеснено чрез подходите за смесено обучение. Допълнителното използване на научно оборудване, отворени образователни ресурси, занаятчийски инструменти, реалии (предмети, които се намират и се използват в ежедневието), публикувани текстове, както и инструменти за писане и за визуални изкуства може да подпомогне креативността и личното изразяване както индивидуално, така и в сътрудничество.

                  17.

                  Подходите за смесено обучение изискват съгласуван подход за цялата система, така че да се създадат благоприятни условия. Това включва ангажиране на практикуващи специалисти с експертен опит в различни области и насърчаване на сътрудничеството със съответната общност, чрез което се стимулира споделената отговорност за развитието на децата и младите хора. Ефективността на систематичните мерки в подкрепа на подходите за смесено обучение ще зависи също така от установяването и подкрепата за връзки между различните елементи на екосистемата, между местните, регионалните и националните органи за образование и обучение; сектора на образователните ресурси (предоставяне на технологии, издателска дейност и друго оборудване за учебната програма); институциите за научни изследвания, образование и обучение; общностите; организациите и инициативите на гражданското общество; както и семействата и самите учащи, независимо от техните нужди или способности.

                  18.

                  Подходите за смесено обучение са широко разпространена практика в първоначалното професионално образование и обучение (18); пандемичните ограничения обаче поставиха под въпрос капацитета на институциите и организациите да осигуряват учене в процеса на работа и да поддържат комуникацията с обучителите и наставниците и оказаха въздействие върху предоставянето на възможности за чиракуване. Намаляването на достъпа до практически дейности изведе на преден план вече установената необходимост професионалното образование и обучение да се възползва от цифровите технологии, включително цифровите устройства и платформите за учене, електронните портфолиа, както и разширената реалност и виртуалната реалност за симулации. Освен това то засили необходимостта от разбиране и координиране на начините, по които цифровите технологии се използват за учене в различните среди (например на място в училище или по време на стаж в предприятие), така че учащите да се подготвят за живота и за бъдещия пазар на труда.

                  19.

                  Значението и релевантността на неформалното учене проличават от опита, придобит чрез работата с младежта, доброволческия труд и участието в културни дейности, включително масовия спорт. Неформалното учене играе важна роля в подкрепа на развитието на основни междуличностни, комуникационни, когнитивни и личностни умения, включително, наред с другото, креативност, които улесняват прехода на младите хора към зрелостта, активното гражданско участие и професионалния живот (19). Набелязването на нови начини за учене включва по-добро сътрудничество между средите за формално и неформално учене (20).

                  20.

               Настоящата препоръка е в пълно съответствие с принципите на субсидиарност и на пропорционалност. В нея се отчита, че степента на автономност, с която се ползват институциите за образование и обучение, се различава съществено между отделните държави членки. В някои държави членки институциите за образование и обучение, институциите за подготовка на учители, както и учителите и обучителите, се ползват с висока степен на автономност. Препоръката ще бъде изпълнена в съответствие с националните обстоятелства.
            Като се взема предвид следното определение за „смесено обучение“:
      за целите на настоящата препоръка смесеното обучение във формалното образование и обучение включва различни подходи и се разбира като възприемане от страна на училището (в основното и средното образование, включително професионалното образование и обучение), преподавателя, обучителя или учащия на повече от един подход в учебния процес:

                  —

                  съчетаване на ученето в училището и ученето в друга физическа среда извън училищната (или с присъствието на учител/обучител или, при дистанционното обучение, с разделение по отношение на мястото и/или времето);

                  —

                  съчетаване на различни инструменти за обучение, които могат да бъдат цифрови (включително учене онлайн) и нецифрови.

            Като използват своята професионална педагогическа преценка, учителите, обучителите и училищата ще подбират и улесняват използването на тези подходи като част от ангажиращи и ефективни учебни задачи, които подпомагат развитието на общи компетентности, в зависимост от възрастта, способностите и личната ситуация на учащите и планираните учебни резултати.

         Друга физическа среда може да включва например, от една страна: дома; болници (в случая на болни или ранени деца); и, от друга страна, културни институции и институции на паметта; стопанства, предприятия и други работни места; природни обекти и места на открито; спортни и младежки пространства.

         Дистанционното обучение се определя като учене, при което учителят/обучителят е разделен от учащия по отношение на мястото и/или времето, като се вземат предвид националните обстоятелства.

         Ученето онлайн се определя като учене, което се осъществява с помощта на цифрови технологии с оглед свързване на различни устройства и улесняване на взаимодействието между учащия и учителите, обучаващите или друг персонал в сферата на образованието, или други учащи, с цел възприемане на учебно съдържание или друга информация, така че да бъдат постигнати целите на учебните програми.

         Цифровите инструменти за учене могат да включват, например: интелигентни дъски и проектори за съвместна работа в класните стаи; мобилни устройства, таблети и лаптопи с приложения за проектиране, проучване и споделяне на работата; телевизия и радио за проследяване на предавания; както и инструменти за разширена и виртуална реалност и приложения за засилена интерактивност. Цифровите инструменти за учене не винаги трябва да бъдат свързани с интернет,
      ПРЕПОРЪЧВА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ:

                  1.

                  Въз основа на поуките, извлечени в контекста на кризата с COVID-19, да подкрепят възстановяването и подготвеността на системите за образование и обучение, като обърнат внимание на последиците от пандемията за учащите, учителите, обучителите и друг персонал в сферата на образованието, да разработят дългосрочен стратегически подход за смесено обучение и да градят върху успешните иновации, въведени или изпитани по време на пандемията, за споделяне и разширяване на добрите практики, в съответствие с принципите, установени в настоящата препоръка (21). Тези иновации не заместват, а допълват ученето на място и присъственото обучение.

                  2.

                  Да подкрепят учащите чрез обмисляне на следните мерки:

         Като пряк отговор на кризата:

                  а)

                  Предоставяне на допълнителни възможности и целенасочена подкрепа на учащите за отстраняване на учебните загуби, причинени от частичното затваряне на училищата и ограниченията за присъственото обучение, особено за онези, които имат трудности в ученето, имат специални образователни потребности, принадлежат към групи в неравностойно положение или са засегнати по друг начин от нарушаването на образователния и обучителния процес. Това например може да включва по-голяма индивидуализирана подкрепа и персонална подготовка, системи за наставничество (включително партньорско наставничество), приобщаващи учебни общности, допълнителни преподавателски ресурси, назначени за класа (напр. съвместно преподаване), по-голяма подкрепа чрез съвети, допълнително време за учене през учебната година и/или ваканциите и достъп до допълнителни учебни среди, като например обществени библиотеки и обществени пространства, както и до извънкласни услуги с педагогическа подкрепа.

                  б)

                  Определяне на физическото и психичното благополучие на учащите и техните семейства като приоритет. Това би могло да включва: засилване на психологическата подкрепа и разработване на насоки за психичното здраве; включване в училищните цели на политики за благосъстоянието на учащите и за борба с тормоза; процеси за мониторинг и осигуряване на качеството (като част от редовната работа за осигуряване на качеството или училищните инспекции или в контекста на специални оценки на положението в училищата в контекста на пандемията); назначаване на специализиран персонал или улесняване на достъпа до квалифицирани специалисти и услуги за психично здраве и подкрепа.

                  в)

                  Стимулиране на изграждането на цифрови умения и компетентности на всички учащи и техните семействата, като се вземат предвид цифровото разделение и неравенството между половете в областта на цифровите технологии, като същевременно се преодоляват всички стереотипи и предубеждения, включително свързаните с пола стереотипи и предубеждения по отношение на пола, и стимулиране на цифровия капацитет на системите за образование и обучение чрез насърчаване на инвестициите на равнището на училищата и на общностите в налични устройства и свързаност и чрез осигуряване на възможности за подобряване на цифровите умения и компетентности, включително чрез използване на технологии за комуникация, както за независимо, така и за съвместно учене и за самооценка с цел допълнително подобряване на ученето. Извършване на инвестиции и реформи, предвидени в националните планове и в плановете по Механизма за възстановяване и устойчивост с цел да се гарантира, че всички учащи могат да имат достъп до необходимото оборудване и възможности за учене.

         С цел подкрепа за възстановяването и дългосрочната подготвеност на образованието и обучението:

                  г)

                  Проучване на начини за разработване на подходи за смесено обучение в основното и средното образование, включително професионалното образование и обучение, в полза на всички учащи и за гарантиране на трайно положително въздействие върху преподаването и ученето, адаптирани спрямо възрастта, способностите, специфични потребности и учебните цели на учащите, като същевременно напълно се отчита стойността на ученето в училище и присъственото обучение. Това може да включва засилване на разработването и внедряването на различни инструменти за учене с цел да се осигурят възможности за проучване и изразяване, включително развитието на грамотност в науките и на цифрова и медийна грамотност; подкрепа за ученето, съчетаващо различни среди с цел обогатяване на учебния опит; създаване на подходящ баланс между воденото от учителя и воденото от ученика учене от една страна и съвместното и независимото учене от друга страна; изпитване на методи за учене, за да станат новите възможности привлекателни и да се предлагат по-добри решения за учене както за учащите, така и за учителите.

                  д)

                  Използване на подходи за смесено обучение като начин за подкрепа на благосъстоянието, независимостта и персонализираното учене на учащите (като се имат предвид възрастта, способностите и специалните учебни потребности на учащите) и за развитие на тяхната „личностна компетентност, социална компетентност и компетентност за придобиване на умения за учене“ (една от осемте „Ключови компетентности за учене през целия живот“ (22), допълнително разработени в инициативата за Европейска рамка LifeComp (23)).

                  3.

                  Да подкрепят учителите и обучителите чрез обмисляне на следните мерки:

         Като пряк отговор на кризата:

                  а)

                  Подкрепяне на самооценката на учителите за използването на цифровите технологии, както и курсове за повишаване на уменията и други форми на професионално обучение за учители и обучители с цел да им се помогне да използват и внедрят в преподаването цифрови програми и инструменти (24). Разработване и разпространение на педагогически модули и ресурси за прилагане онлайн и на място, които да помогнат на учителите и обучителите да адаптират методите и практиките си на преподаване към подходите за смесено обучение (25), въз основа на техния опит и обратна връзка, и ангажиране с учителите и обучителите в използването на нови инструменти и материали, включително как да работят безопасно и по етичен начин в цифровата среда и как да окажат подкрепа на учениците да правят същото.

                  б)

                  Засилване на акцента върху благосъстоянието и качеството на професионалния живот на учителите и обучителите, училищното ръководство и друг персонал в сферата на образованието с цел смекчаване на стреса и предотвратяване на бърнаута. Това може да включва: улесняване на достъпа до квалифицирани специалисти и услуги за психично здраве и подкрепа; насърчаване на разработването и/или организирането на партньорска подкрепа за смекчаване на стреса; както и осигуряване на по-големи възможности за обучение относно устойчивостта/психичното благосъстояние в програми за първоначална подготовка на учителите и продължаващо професионално развитие.

         С цел подкрепа за възстановяването и дългосрочната подготвеност на учителите и обучителите:

                  в)

                  Внедряване на подходите за смесено обучение в програмите за първоначална подготовка на учителите (26) и продължаващо професионално развитие (27), което да помогне на персонала в сферата на образованието да адаптира учебния модел според професионалния си контекст, както и да му помогне да бъде компетентен в улесняването на ученето в различни среди на закрито и открито, инструменти и задачи.

                  г)

                  Осигуряване на достъп до експертни центрове и до подходящи ресурси за насочване и подобряване на подходите за смесено обучение. Подкрепяне на персонала в сферата на образованието и обучението да разработва подходи за смесено обучение в специфичния му контекст чрез обмени на персонал и партньорско обучение, създаване на силни училищни екипи чрез съвместно учене, мрежи, проекти за съвместна работа и общности на практикуващи специалисти.

                  д)

                  Разработване на насоки за нови подходи за оценка и изпити при завършване на обучението, включително онлайн, с подходящи инструменти за текущо и крайно оценяване, които са подходящи за различни равнища и различни среди на образование и обучение.

                  е)

                  Насърчаване на персонала в сферата на образованието да участва в проучвателни проекти и научни изследвания, включително изпитване на използването на задачи в други учебни среди и използването на цифрови технологии в подкрепа на процесите на преподаване и учене.

                  4.

                  Да подкрепят училищата чрез обмисляне на следните мерки:

         Като пряк отговор на кризата:

                  а)

                  Осигуряване на инструменти и ресурси за подходите за смесено обучение, както и насоки за училищата за начините, по които те могат да бъдат използвани ефективно (28).

                  б)

                  Мобилизиране или назначаване на допълнителен персонал с цел осигуряване на повече време за индивидуална подкрепа в училище и в извънкласните дейности, ако е възможно.

                  в)

                  Подкрепяне на ефективни партньорства за инфраструктура и ресурси между различните доставчици на образование и обучение, включително от местни и регионални органи, бизнеса, професионалните асоциации, изкуствата, културното наследство, спорта, природата, висшето образование и научноизследователските институти, гражданското общество, сектора за образователни ресурси (включително технологии, издателска дейност и друго оборудване за учебната програма) и научните изследвания в областта на образованието.

                  г)

                  Подкрепяне на училищата при мониторинга и самооценката на техните стратегии и практики за приобщаване по отношение на подходите за смесено обучение и при предприемането на необходимите мерки за отстраняване на недостатъците, включително използването на инструменти на ЕС (29).

                  д)

                  Подобряване на разбирането на родителите, законните настойници и семействата за учебната среда, инструменти и задачи чрез систематична комуникация и насоки, без да се създава допълнителна тежест за тях.

         С цел подкрепа за по-дългосрочното възстановяване и подобряване на капацитета за организационна промяна:

                  е)

                  Инвестиране във високоскоростни интернет връзки в училищната и дистанционната учебна среда, от които зависи онлайн обучението, придружено от планове за поддръжка и модернизация на техническата инфраструктура.

                  ж)

                  Позволяване, когато е възможно и в съответствие с националното и регионалното законодателство и обстоятелства, на подходяща степен на автономност за вземане на решения на равнището на училищата (от училищните съвети, директорите, ръководството) с цел улесняване на иновациите, способността за реагиране и адаптирането спрямо местните и регионалните нужди.

                  з)

                  Подкрепяне на училищното ръководство, което има ключова роля в управлението на организационната промяна и непрекъснатия процес на подобряване, със специално професионално развитие и насоки за тяхната роля. Подкрепяне на училищата и свързаните с тях доставчици на образование и обучение при обмислянето на подходите за смесено обучение в техните процеси на стратегическо планиране и подобряване на училищата, което може да включва използване на инструменти за самооценка.

                  и)

                  Подкрепяне на диалога и работата в мрежа между редица заинтересовани страни, включително семействата, ангажирани в учене на място в училище и друга физическа среда и дистанционно обучение с цел да се създаде обратна връзка и да се черпят идеи за бъдещото развитие от различни източници. Това следва да включва и диалог, насоки и стратегии за защита на безопасността на децата и младите хора и за гарантиране на поверителността и защитата на техните данни, както и на тяхната сигурност и неприкосновеност на личния им живот в света на цифровите технологии.

                  й)

                  Използване, където е възможно, на част от вътрешния и/или външния преглед и механизмите за осигуряване на качеството на дадено училище за съчетанието от учебни среди и инструменти, като се включва оценка на/чрез други доставчици, различни от училищата.

                  5.

                  Да се възползват изцяло от средствата и експертния опит на ЕС за реформи и инвестиции в инфраструктура, инструменти и педагогика, за да увеличат устойчивостта и подготвеността като готови за бъдещето училища, по-специално „Еразъм+“, Механизма за възстановяване и устойчивост, Европейския социален фонд плюс, Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), програма „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“ и инструмента за техническа подкрепа.

                  6.

                  Да инвестират в научни изследвания и мониторинг и оценка на предизвикателствата пред политиката и на въздействието на инициативите върху образователната екосистема с цел надграждане върху извлечените поуки и използване в бъдещи реформи на политиката, включително чрез надграждане на опита на учащите, както и на събраните данни, ако са налични, за разработването на най-добри практики и съобразени с нуждите решения с използване на изкуствен интелект за подобрени учебни програми.

                  7.

                  Да вземат мерки и да проследяват изпълнението на настоящата препоръка, в съответствие с националните и регионалните системи за образование и обучение. Да вземат предвид, ако е целесъобразно, всички мерки в подкрепа на подходите за смесено обучение в националните планове за действие за изпълнение на Европейската гаранция за децата.

            ПРИКАНВА КОМИСИЯТА, ПРИ НАДЛЕЖНО ОТЧИТАНЕ НА СУБСИДИАРНОСТТА И НАЦИОНАЛНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА:

                  1.

                  Да подкрепи изпълнението на препоръката, като улесни взаимното учене и обмена между държавите членки и всички заинтересовани страни, при условие че бъдат въведени и допълнително разработени мерки, чрез:

                              i)

                              Стратегическата рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението с оглед на европейското пространство за образование и отвъд него (2021—2030 г.) (30);

                              ii)

                              новия Европейски център за цифрово образование и новия структуриран диалог с държавите членки, които ще бъдат установени в рамките на Плана за действие в областта на цифровото образование за 2021—2027 г. в подкрепа на сътрудничеството между различните сектори по отношение на цифровото образование;

                              iii)

                              онлайн платформите и общностите на ЕС за образование и обучение, включително портала за училищно образование, онлайн общността eTwinning и Европейския инструментариум за училищата относно „Насърчаване на приобщаващото образование и справяне с преждевременното напускане на училище“.

                  2.

                  Да подкрепи разработването на ресурси в сътрудничество с държавите членки, които да бъдат използвани на доброволна основа, като например:

                              i)

                              основани на факти ръководства за модели на обучение и училищна организационна практика при подходите за смесено обучение, включително за възможните цифрови инструменти, подходите за оценка и валидиране на ученето, както и за защитата на данните, неприкосновеността на личния живот и безопасността онлайн;

                              ii)

                              създаване и споделяне на висококачествено цифрово учебно съдържание, както и проучване на потенциала на европейската рамка за съдържание, предназначено за цифровото образование, която понастоящем се разработва от Комисията.

                  3.

                  Да подкрепи професионалното развитие и възможностите за обучение за учители, обучители и друг персонал в сферата на образованието чрез:

                              i)

                              популяризиране на масови отворени онлайн курсове (МООК) относно подходите за смесено обучение за учителите, обучителите, училищното ръководство и обучителите на учители, поддържани от портала за училищно образование, както и на широкото използване на тези курсове за персонала в сферата на образованието в училищата;

                              ii)

                              споделяне на добри практики от обмен между персонал, проекти и мрежи в рамките на „Еразъм+“, включително чрез онлайн общността eTwinning, бъдещата Академия за учители в рамките на „Еразъм+“ и центровете за високи постижения в областта на професионалното образование;

                              iii)

                              популяризиране на новия онлайн инструмент SELFIE за учители, който да им бъде от помощ при обмисляне на цифровите им компетентности и планиране на бъдещо подобрение. Той се основава на инструмента SELFIE за цялостно цифрово планиране в училищата, което може да спомогне за подкрепа на подходите за смесено обучение, включително в ПОО.

                  4.

                  Да работи с всички заинтересовани страни, включително доставчиците на софтуер и хардуер, по начините за подобряване на цифровата инфраструктура и инструменти и тяхното използване във връзка с образованието и обучението, и освен това да изтъкне значението на поверителността и защитата на данните в този контекст.

                  5.

                  Да подкрепя инициативи за по-нататъшно развитие и насърчаване на приобщаващо и справедливо качествено образование и на възможности за учене през целия живот за всички, по-специално по отношение на приобщаването на учащи при разнообразни обстоятелства, които засягат техния достъп до определени учебни среди и инструменти, както и на приобщаването на тези, които се нуждаят от целенасочена подкрепа в учебния процес.

                  6.

                  Да продължава подкрепата си за държавите членки в предприемането на реформи с цел подобряване на качеството и приобщаващия характер на системите за образование и обучение и да подкрепя тяхната цифрова готовност в съответствие с целите на Плана за действие в областта на цифровото образование за 2021—2027 г.

                  7.

                  Да предприеме мерки за разработването на подходи за смесено обучение в основното и средното образование, включително професионалното образование и обучение, в рамките на редовните доклади за напредъка по европейското пространство за образование и Плана за действие в областта на цифровото образование за 2021—2027 г.

         Съставено в Брюксел на 29 ноември 2021 година.

               За Съвета

               Председател

            S. KUSTEC

         (1)  Заключения на Съвета относно мерките за противодействие на кризата, предизвикана от COVID-19 в областта на образованието и обучението, (ОВ C 212 I, 26.6.2020 г., стр. 9).

         (2)  Вж. работен документ на службите на Комисията SWD(2021) 219 final, част 1, стр. 6 (бележка под линия 2).

         (3)  ОВ С 415, 1.12.2020 г., стр. 22.

         (4)  COM(2017) 673 final.

         (5)  ОВ C 66, 26.2.2021 г., стр. 1.

         (6)  ОВ C 428, 13.12.2017 г., стр. 10.

         (7)  COM(2021) 102 final.

         (8)  COM(2020) 274 final.

         (9)  ОВ L 223, 22.6.2021 г., стр. 14.

         (10)  COM(2021) 142 final.

         (11)  ОВ C 189, 4.6.2018 г., стр. 7.

         (12)  ОВ C 189, 4.6.2018 г., стр. 1.

         (13)  ОВ C 417, 2.12.2020 г., стр. 1.

         (14)  Приета на 30 ноември 2020 г.

         (15)  ОВ C 193, 9.6.2020 г., стр. 11.

         (16)  Например на равнище ЕС Европейската комисия стартира инициативата „Здравословен начин на живот за всички“ (HealthyLifestyle4All) като двугодишна кампания, в рамките на която спортът и активният начин на живот се свързват със здравето, храните и други политики.

         (17)  Вж доклада на Съвместния изследователски център „The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets“ (Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. и Mazza, J., 2020 г.).

         (18)  Първоначалното професионално образование и обучение обикновено се провежда в гимназиалния етап на средното образование и след завършване на средно образование, преди учениците да започнат професионалния си живот. То се провежда или в училищна среда (главно в класната стая), или в работни условия, като например учебни центрове и предприятия, в зависимост от системите за образование и обучение и икономическите структури.

         (19)  Заключения на Съвета относно ролята на работата с младежта за подпомагане на развитието на основни житейски умения у младите хора, които улесняват успешния им преход към зрелостта, активното гражданство и професионалния живот, (ОВ C 189, 15.6.2017 г., стр. 30).

         (20)  Заключения на Съвета относно максималното използване на масовия спорт за развиването на трансверсални умения, по-специално сред младите хора, (OВ C 172, 27.5.2015 г., стр. 8).

         (21)  Рамката за смесеното обучение, представена в работния документ на службите на Комисията SWD (2021) 219 final, може да представлява основа за специфични действия, адаптирани според ситуациите в държавите.

         (22)  Препоръка на Съвета от 22 май 2018 г. относно ключовите компетентности за учене през целия живот (OВ C 189, 4.6.2018 г., стр. 1).

         (23)  LifeComp обхваща три взаимосвързани области на компетентност: „личностна компетентност“, „социална компетентност“ и „компетентност за придобиване на умения за учене“. Всяка област също включва по три компетентности: саморегулиране, гъвкавост, благосъстояние (лична област); емпатия, общуване, съвместна работа (социална област), ориентирано към растежа мислене, критично мислене и управление на ученето (област „умения за учене“). Компетентностите от LifeComp се отнасят за всички области на живота и могат да бъдат придобивани през целия живот чрез формално, информално и неформално образование. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp.

         (24)  На 5 октомври 2021 г. Европейската комисия стартира новия инструмент SELFIE за учители, който може да помага на преподавателите да планират изграждането на своите цифрови компетентности.

         (25)  Порталът за училищно образование вече включва някои ресурси за смесено обучение, посветени на учителите и обучителите.

         (26)  Период на формално учене с цел придобиване на призната квалификация и възможност за назначаване като учител. Обикновено това се предлага от образователните департаменти в университетите или от независими институции за образование на учители (вж. речника в работния документ на службите на Комисията SWD (2021) 219 final).

         (27)  Ученето, в което специалистите участват на всеки етап от кариерата си за подобряване на своята практика (вж. речника в работния документ на службите на Комисията SWD (2021) 219 final).

         (28)  Инструментът SELFIE може да помогне на училищата да обмислят и да съберат факти за настоящото си положение и нужди. Инструментът се състои от модули и може да бъде адаптиран от всяко училище, за да се вземе под внимание неговият конкретен контекст.

         (29)  Европейският инструментариум за училищата „Насърчаване на приобщаващото образование и справяне с преждевременното напускане на училище“ предлага изобилие от ресурси и практически примери, както и инструмент за самооценка на училищата.

         (30)  ОВ C 66, 26.2.2021 г., стр. 1.


               15.12.2021

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 506/109

      P9_TA(2021)0163
      Отношенията между ЕС и Индия
      Препоръка на Европейския парламент от 29 април 2021 г. до Съвета, Комисията и заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност относно отношенията между ЕС и Индия (2021/2023(INI))
      (2021/C 506/17)

         Европейският парламент,

                  —

                  като взе предвид предстоящата среща на лидерите на ЕС и Индия, обявена за 8 май 2021 г. в Порто, Португалия,

                  —

                  като взе предвид стратегическото партньорство между ЕС и Индия, чието начало беше поставено през 2004 г.,

                  —

                  като взе предвид Споразумението за сътрудничество между ЕС и Индия от 1994 г.,

                  —

                  като взе предвид съвместното изявление и Стратегическото партньорство между ЕС и Индия: Пътна карта до 2025 г. (1), приета на виртуалната среща на високо равнище между ЕС и Индия на 15 юли 2020 г., както и останалите съвместни изявления, подписани неотдавна, включително в областта на борбата с тероризма, климата и енергетиката, урбанизацията, миграцията и мобилността и партньорството в областта на водите,

                  —

                  като взе предвид съвместното съобщение на заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (ЗП/ВП) и на Комисията от 20 ноември 2018 г., озаглавено „Елементи за стратегия на ЕС за Индия“ (JOIN(2018)0028), и свързаните с него заключения на Съвета относно стратегията на ЕС за Индия от 10 декември 2018 г. (14634/18),

                  —

                  като взе предвид съвместното съобщение на ЗП/ВП и на Комисията от 19 септември 2018 г., озаглавено „Свързване на Европа и Азия — градивни елементи за стратегия на ЕС“ (JOIN(2018)0031), и свързаните с него заключения на Съвета от 15 октомври 2018 г. (13097/18),

                  —

                  като взе предвид заключенията на Съвета от 28 май 2018 г. относно засиленото сътрудничество на ЕС в областта на сигурността във и с Азия (9265/1/18 REV 1),

                  —

                  като взе предвид съобщението на Комисията от 4 септември 2001 г., озаглавено: „Европа и Азия: стратегическа рамка за засилено партньорство“ (COM(2001)0469),

                  —

                  като взе предвид бъдещия регламент за създаване на Инструмента за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество за периода 2021—2027 г. (2018/0243(COD)),

                  —

                  като взе предвид своите резолюции от 20 януари 2021 г. относно прилагането на общата външна политика и политика на сигурност — годишен доклад за 2020 г. (2), от 21 януари 2021 г. относно свързаността и отношенията между ЕС и Азия (3) и от 13 септември 2017 г. относно политическите отношения на ЕС с Индия, както и другите свои предишни резолюции относно Индия (4), включително тези относно случаи на нарушаване на правата на човека, демокрацията и принципите на правовата държава,

                  —

                  като взе предвид своята препоръка от 28 октомври 2004 г. до Съвета относно отношенията между ЕС и Индия (5),

                  —

                  като взе предвид своята резолюция от 29 септември 2005 г. относно отношенията между ЕС и Индия: стратегическо партньорство (6),

                  —

                  като взе предвид своята резолюция от 13 април 2016 г. относно ЕС в променящата се глобална среда. Един по-свързан, оспорван и сложен свят (7),

                  —

                  като взе предвид своята резолюция от 10 май 2012 г. относно морското пиратство (8),

                  —

                  като взе предвид своята резолюция от 27 октомври 2016 г. относно ядрената сигурност и неразпространението на ядрени оръжия (9),

                  —

                  като взе предвид 10-ото заседание на парламентарното партньорство „Азия — Европа“ (ASEP10), проведено в Брюксел на 27– 28 септември 2018 г., и приетата съответна декларация, както и 11-ата среща на парламентарното партньорство „Азия — Европа“ (ASEP11), проведена в Пном Пен, Камбоджа, на 26– 27 май 2021 г.,

                  —

                  като взе предвид диалога на високо равнище между ЕС и Индия относно търговията и инвестициите, чиято първа среща се проведе на 5 февруари 2021 г.,

                  —

                  като взе предвид посещението на комисията по външни работи в Индия на 21 и 22 февруари 2017 г.,

                  —

                  като взе предвид плана за действие на ЕС относно правата на човека и демокрацията (2020 — 2024 г.),

                  —

                  като взе предвид заключенията на Съвета от 22 февруари 2021 г. относно приоритетите на ЕС във форумите на ООН по правата на човека през 2021 г.,

                  —

                  като взе предвид тематичните насоки на ЕС относно правата на човека, включително тези относно защитниците на правата на човека и относно закрилата и насърчаването на свободата на религията и убежденията,

                  —

                  като взе предвид член 118 от своя Правилник за дейността,

                  —

                  като взе предвид писмото на комисията по международна търговия и като взе предвид нейните правомощия съгласно приложение VI към своя Правилник за дейността,

                  —

                  като взе предвид доклада на комисията по външни работи (A9-0124/2021),

                  А.

                  като има предвид, че ЕС и Индия трябва да свикат среща на лидерите на 8 май 2021 г. в Порто, Португалия, вследствие на техния ангажимент да се срещат редовно на най-високо равнище и да укрепят установеното през 2004 г. стратегическо партньорство с оглед засилване на икономическото и политическото сътрудничество;

                  Б.

                  като има предвид, че през последните години стратегическото партньорство между ЕС и Индия набра скорост, отразявайки подновената политическа воля за укрепване на стратегическото му измерение, и се превърна от икономическо партньорство в отношения, които обхващат редица сектори и отразяват нарастващата геополитическа мощ на Индия и споделените демократични ценности;

                  В.

                  като има предвид, че ЕС и Индия, като двете най-големи демокрации в света, споделят силни политически, икономически, социални и културни връзки; като има предвид обаче, че двустранните отношения все още не са достигнали пълния си потенциал и изискват по-голяма политическа ангажираност; като има предвид, че лидерите на ЕС и Индия потвърдиха решимостта си да запазят и насърчават ефективното многостранно сътрудничество и основан на правила многостранен ред, в основата на който стоят ООН и Световната търговска организация (СТО);

                  Г.

                  като има предвид, че ролята на Индия в регионален и световен аспект нараства и че тя все повече засилва позицията си на донор, както и на икономическа и военна сила; като има предвид, че председателството на Г-20 от страна на Индия през 2023 г. и членството ѝ в Съвета за сигурност на ООН през 2021 — 2022 г. и в Съвета на ООН по правата на човека през 2019 — 2021 г. дадоха нов тласък на необходимостта от засилване на координацията в областта на глобалното управление и допълнително насърчаване на споделена визия за основано на правила многостранно сътрудничество;

                  Д.

                  като има предвид, че в стратегическата рамка на ЕС, включена в неговата глобална стратегия, в стратегията за Индия, в стратегията за свързаността между ЕС и Азия, както и в новосъздадената стратегия за региона на Индийския и Тихия океан, се подчертава същественото значение на сътрудничеството с Индия в рамките на глобалната програма на ЕС; като има предвид, че двустранното и многостранното сътрудничество в настоящия контекст на повишени глобални рискове и нарастваща конкуренция между големите сили следва да обхваща укрепването на международната сигурност, засилването на готовността за реагиране на извънредни ситуации, свързани със здравето, като например настоящата пандемия от COVID-19, повишаването на икономическата стабилност в световен мащаб и приобщаващия растеж, както и изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие;

                  Е.

                  като има предвид, че Индия се радва на силна икономика, която се намира в растеж; като има предвид, ЕС е водещият търговски партньор на Индия, а Индия е деветият по големина търговски партньор на ЕС; като има предвид, че Индийският океан е област със стратегическо значение за световната търговия и от жизненоважен икономически и стратегически интерес както за ЕС, така и за Индия; като има предвид, че ЕС и Индия имат силни взаимни интереси в региона на Индийския и Тихия океан, съсредоточени върху поддържането му като зона на лоялна конкуренция, непрекъснати морски линии за комуникация (SLOC), стабилност и сигурност;

                  Ж.

                  като има предвид, че свързаността следва да представлява важен елемент от съвместна стратегическа програма на ЕС и Индия в съответствие със стратегията за свързаност между ЕС и Азия; като има предвид, че на последната среща на високо равнище ЕС и Индия постигнаха съгласие относно принципите на устойчивата свързаност и се споразумяха да проучат начините за подобряване на свързаността между ЕС и Индия и произтичащата от нея свързаност с трети държави, включително в региона на Индийския и Тихия океан; като има предвид, че всеобхватният характер на свързаността не се ограничава само до физическата инфраструктура като пътища и железопътни линии, но се отнася и за морските маршрути, цифровата инфраструктура и екологичните аспекти, със специален акцент върху Зеления пакт на ЕС; като има предвид, че свързаността има геополитическа и трансформираща роля, както и че тя играе роля на устойчив двигател за растеж и работни места;

                  З.

                  като има предвид, че са необходими лидерски действия от страна на ЕС и Индия за насърчаване на ефективна дипломация по въпросите на климата, глобален ангажимент за изпълнение на Парижкото споразумение, както и опазване на климата и околната среда в световен мащаб;

                  И.

                  като има предвид, че местни и международни наблюдатели на правата на човека съобщават, че защитниците на правата на човека и журналистите в Индия не разполагат с безопасна работна среда; като има предвид, че през октомври 2020 г. върховният комисар на ООН по правата на човека Мишел Башле отправи апел към правителството на Индия за защита на правата на защитниците на правата на човека и НПО, като изрази безпокойство във връзка с намаляването на пространството за действие на организациите на гражданското общество, задържането на защитници на правата на човека и обвиненията срещу лица, които просто упражняват своите права на свобода на изразяване на мнение и на мирни събрания, както и във връзка със законите за потушаване на несъгласието, като например Акта за регулиране на чуждестранния принос и Акта за предотвратяване на незаконни дейности;

                  Й.

                  като има предвид, че организацията „Амнести Интернешънъл“ беше принудена да затвори офисите си в Индия, след като банковите ѝ сметки бяха запорирани във връзка с предполагаемо нарушение на Акта за регулиране на чуждестранния принос, като същевременно тримата специални докладчици на ООН призоваха за изменение на закона в съответствие с правата и задълженията на Индия, произтичащи от международното право;

                  К.

                  като има предвид, че групи на гражданското общество съобщават, че жените в Индия са изправени пред редица сериозни предизвикателства и нарушения на техните права, включително свързани с културни, племенни и традиционни практики, сексуално насилие и тормоз и трафик на хора; като има предвид, че жените, произхождащи от религиозни малцинства, са изправени пред двойна уязвимост, която се задълбочава допълнително в случая на жените от по-ниска каста;

                  Л.

                  като има предвид, че въпреки че е забранена, дискриминацията, основана на кастов признак, остава системен проблем в Индия, включително по отношение на административната система на наказателното правосъдие, което възпрепятства достъпа на далитите до заетост, образование, здравеопазване и бюджетни средства за тяхното развитие;

                  М.

                  като има предвид, че Индия е една от най-силно засегнатите държави от новата пандемия от COVID-19 с над 11 милиона потвърдени случая и повече от 150 хиляди починали, както и че индийското правителство предприе инициатива за даряване на милиони ваксини на държавите в непосредствена близост до нея и на ключови държави партньори, разположени в Индийския океан;

         1.

            препоръчва на Съвета, Комисията и заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност:

         Общи отношения между ЕС и Индия

                  а)

                  да продължат подобряването и задълбочаването на отношенията между ЕС и Индия като стратегически партньори и да изпълняват ангажимента за редовни многостепенни диалози, включително срещи на високо равнище;

                  б)

                  да консолидират напредъка в стратегическото партньорство, постигнат след миналогодишната среща на високо равнище, и да постигнат осезаем напредък по приоритетните въпроси, и по-специално устойчивото световно здравеопазване, изменението на климата и екологосъобразния растеж, цифровизацията и новите технологии, свързаността, търговията и инвестициите, външната политика, политиката за сигурност и отбрана и правата на човека;

                  в)

                  да останат ангажирани и да прилагат изцяло стратегията на ЕС за Индия от 2018 г. и Пътната карта ЕС — Индия до 2025 г. в координация с ангажиментите на самите държави членки по отношение на Индия; да установят ясни и публични критерии за измерване на напредъка по пътната карта; да гарантират парламентарен контрол върху политиката на ЕС по отношение на Индия чрез годишен обмен с неговата комисия по външни работи;

                  г)

                  да разгърнат пълния потенциал на двустранните отношения между двете най-големи демокрации в света; да изтъкнат отново необходимостта от по-задълбочено партньорство, основано на споделените ценности — свобода, демокрация, плурализъм, правова държава, равенство, зачитане на правата на човека, ангажимент за насърчаване на приобщаващ, съгласуван и основан на правила световен ред, ефективно многостранно сътрудничество и устойчиво развитие — и да насърчават мира и стабилността по света;

                  д)

                  да подчертаят значението на Индия като партньор в световната борба срещу изменението на климата и влошаването на биологичното разнообразие и за екологичния преход към енергия от възобновяеми източници и неутралност по отношение на климата; да консолидират споделени планове за пълното прилагане на Парижкото споразумение и съответните национално определени приноси, както и за съвместна дипломация по въпросите на климата;

                  e)

                  да подновят искането на Съвета от 2018 г. за модернизиране на институционалната структура на споразумението за сътрудничество между ЕС и Индия от 1994 г. в съответствие с новите общи стремежи и глобалните предизвикателства; да дадат нов тласък на идеята за договаряне на споразумение за стратегическо партньорство със силно парламентарно измерение, което да насърчава контактите и сътрудничеството на държавно равнище, когато е целесъобразно;

                  ж)

                  да насърчават структуриран междупарламентарен диалог, включително чрез насърчаване на индийската страна да създаде постоянен партньор на делегацията на Европейския парламент за връзки с Република Индия от страна на Лок Сабха и Раджа Сабха и чрез насърчаване на контактите между съответните комисии;

                  з)

                  да гарантират активното и редовно консултиране с гражданското общество на ЕС и Индия, включително профсъюзи, верски организации, феминистки организации и организации на ЛГБТКИ, екологични организации, търговските камари, както и други страни, заинтересовани в разработването, прилагането и наблюдението на отношенията между ЕС и Индия; да се стремят към създаването на платформа на гражданското общество „ЕС — Индия“ за тази цел и на младежка среща на високо равнище между ЕС и Индия като съпътстваща проява на бъдещите срещи на високо равнище между ЕС и Индия, с цел да се укрепят отношенията между по-младите поколения;

                  и)

                  да консолидират усилията на публичната дипломация на ЕС за подобряване на взаимното разбирателство между ЕС, неговите държави членки и Индия и да помогнат за подобряване на знанията и от двете страни, като приобщят академичните общности, мозъчните тръстове и представители от целия ЕС и Индия;

         Сътрудничество в областта на външната политика и политиката на сигурност

                  й)

                  да насърчават по-висока степен на полезни взаимодействия във външната политика и политиката за сигурност чрез съществуващите съответни механизми за диалог и в рамките на форумите, създадени с „Пътната карта ЕС — Индия до 2025“, и в контекста на стратегическия акцент, който ЕС постави неотдавна върху засиленото сътрудничество в областта на сигурността във и със Азия, където Индия играе все по-важна и стратегическа роля;

                  к)

                  да подчертаят, че по-голямата ангажираност между ЕС и Индия в областта на сигурността и отбраната не следва да се разглежда като принос за поляризацията в региона на Индийския и Тихия океан, а по-скоро като насърчаване на споделената сигурност, стабилност и мирно развитие;

                  л)

                  да подчертаят необходимостта от по-тясна тематична координация на международните политики за сигурност и от действия в области като ядрената сигурност и неразпространението и контрола на оръжия за масово унищожение, намаляването на химическите, биологичните и радиологичните оръжия, насърчаването на предотвратяването на регионалните конфликти и изграждането на мир, борбата с пиратството, морската сигурност, борбата с тероризма (включително с радикализацията, изпирането на пари и финансирането на тероризма), насилническия екстремизъм, кампаниите за дезинформация, както и киберсигурността, хибридните заплахи и космическото пространство; да подчертаят значението на диалога между ЕС и Индия в областта на борбата с тероризма; да засилят връзките и обмена на военно равнище с цел укрепване на стратегическото партньорство между ЕС и Индия;

                  м)

                  да изтъкнат, че ЕС и Индия са два от най-големите участници в мироопазващите сили на ООН и се застъпват ангажирано за устойчив мир; да насърчават дискусиите и инициативите за разширяване на сътрудничеството в областта на опазването на мира;

                  н)

                  да отбележат положително проведените шест редовни консултации между ЕС и Индия относно разоръжаването и неразпространението и да насърчат Индия да укрепи регионалното сътрудничество и да предприеме конкретни стъпки в това отношение; да потвърдят, че Индия се е присъединила към три основни многостранни режима за контрол на износа, свързани с разпространението на оръжия за масово унищожение, и да насърчават по-тясно партньорство между ЕС и Индия в рамките на тези форуми;

                  о)

                  да координират позициите и инициативите в рамките на многостранни форуми, и по-специално на ООН, СТО и Г-20, като настояват за съвместни цели в съответствие със споделени международни ценности и стандарти, засилване на диалога и ефективно съгласуване на позициите за защита на многостранното сътрудничество и основан на правила международен ред; да проведат дискусии за реформа на Съвета за сигурност на ООН и неговите работни методи и да подкрепят кандидатурата на Индия за постоянно членство в един реформиран Съвет за сигурност на ООН;

                  п)

                  да насърчават предотвратяването на конфликти и икономическото сътрудничество чрез подкрепа на инициативите за регионална интеграция в Южна Азия, включително в рамките на Асоциацията за регионално сътрудничество в Южна Азия;

                  р)

                  да заимстват от богатия регионален опит на Индия и съществуващите подходи на държавите — членки на ЕС, по отношение на региона на Индийския и Тихия океан, за да разработят проактивна, всеобхватна и реалистична европейска стратегия за региона на Индийския и Тихия океан, основана на споделени принципи, ценности и интереси, включително икономически, и на международното право; да търсят координация, когато е уместно, на политиките на ЕС и Индия по отношение на региона на Индийския и Тихия океан и да разширят сътрудничеството, така че да обхваща всички области от взаимен интерес; да вземат надлежно под внимание суверенния избор на другите държави в региона и двустранните отношения на ЕС с тях;

                  с)

                  да насърчават амбициозни съвместни действия, с конкретни мерки, за координиране на помощта за развитие и хуманитарната помощ, включително в Близкия Изток и Африка, както и за укрепване на демократичните процеси и противодействие на авторитарните тенденции и всички видове екстремизъм, включително по националистични и религиозни подбуди;

                  т)

                  да насърчават съвместни действия за координиране на продоволствената сигурност и операциите за оказване на помощ при бедствия, в съответствие с хуманитарните принципи, залегнали в международното хуманитарно право, включително безпристрастност, неутралност и недискриминация при предоставянето на помощта;

                  у)

                  да отбележат, че ЕС следи отблизо ситуацията в Кашмир; да заявят отново подкрепата си за стабилността и деескалацията между Индия и Пакистан — и двете от които са ядрени държави — и да запазят ангажимента си във връзка със зачитането на правата на човека и основните свободи; да насърчат изпълнението на резолюциите на Съвета за сигурност на ООН и на доклада на ВКБООН за Кашмир; да призоват Индия и Пакистан да вземат предвид огромните ползи за хората, икономиката и политиката от разрешаването на този конфликт;

                  ф)

                  да подновят усилията на ЕС за сближаване и възстановяване на добросъседските отношения между Индия и Пакистан, въз основа на принципите на международното право, чрез всеобхватен диалог и поетапен подход, като се започне от мерки за изграждане на доверие; приветства във връзка с това съвместното изявление на Индия и Пакистан относно прекратяването на огъня от 25 февруари 2021 г. като важна стъпка за установяването на регионален мир и стабилност; да подчертаят значението на двустранното измерение в работата за установяване на траен мир и сътрудничество между Индия и Пакистан, което би допринесло положително за сигурността и икономическото развитие на региона; да подчертаят отговорността за изграждането на мира, която и двете държави носят като ядрени сили;

                  х)

                  да отбележат продължителната подкрепа на Индия за Афганистан и нейната ангажираност с усилия за изграждане на мир, които са насочени към хората и се ръководят на местно равнище; да работят съвместно с Индия и останалите държави в региона за насърчаване на стабилизацията, сигурността, мирното разрешаване на конфликти и демократичните ценности, включително правата на жените, в страната; да заявят отново, че един мирен и проспериращ Афганистан би бил от полза за по-широкия регион;

                  ц)

                  да подчертават, че запазването на мира, стабилността и свободата на корабоплаване в Азиатско-тихоокеанския регион продължават да бъдат от решаващо значение за интересите на ЕС и неговите държави членки; да повишат взаимната ангажираност, за да се гарантира, че търговията в региона на Индийския и Тихия океан няма да бъде възпрепятствана; да насърчават по-нататъшното общо тълкуване на Конвенцията на ООН по морско право, включително по отношение на свободата на корабоплаване, и да засилят сътрудничеството в областта на морската сигурност и съвместните мисии за обучение в региона на Индийския и Тихия океан, с цел да се запазят сигурността и свободата на корабоплаването по морските линии на комуникация (SLOC); припомня, че по-специално в контекста на нарастващо регионално съперничество на силите, сътрудничеството с държавите от региона на Индийския и Тихоокеанския регион следва да се ръководи от принципите на откритост, просперитет, приобщаване, устойчивост, прозрачност, реципрочност и жизнеспособност; да стартират диалог на високо равнище между ЕС и Индия относно морското сътрудничество с цел разширяване на обхвата на настоящите консултации във връзка с борбата срещу пиратството и повишаване на оперативната съвместимост и координацията между операция „Аталанта“ на военноморските сили, ръководени от Европейския съюз (EUNAVFOR), Центъра за обобщаване на информация за региона на Индийския океан (IFC-IOR) на Индия и индийския военноморски флот в областта на морското наблюдение, оказването на помощ при бедствия и съвместните обучения и учения;

                  ч)

                  да насърчават съвместно по-нататъшния диалог с оглед на ранното подписване на Кодекс за поведение в Южнокитайско море, който да не засяга законните права на нито една държава съгласно международното право;

                  ш)

                  да отбележат със загриженост влошаването на отношенията между Индия и Китайската народна република (КНР), включително поради експанзивната политика на КНР и значителното засилване на военното присъствие; да подкрепят мирното разрешаване на спорове, конструктивния и всеобхватен диалог и спазването на международното право по границата между Индия и КНР;

                  щ)

                  да отчетат ангажираността на Индия към програмата за жените, мира и сигурността, изразена чрез приноса ѝ към мироопазващите мисии; да засилят взаимния си ангажимент за изпълнение на Резолюция 1325 на Съвета за сигурност на ООН, включително разработването на национални планове за действие с подходящи бюджетни средства за ефективно изпълнение;

                  аа)

                  да насърчават споделен ангажимент по отношение на изпълнението на резолюции 2250, 2419 и 2535 на Съвета за сигурност на ООН относно младежта, мира и сигурността, включително чрез разработването на национални планове и стратегии за действие за младежта, мира и сигурността с подходящи бюджетни средства и акцент върху предотвратяването на конфликти; да насърчават Индия, заедно с държавите — членки на ЕС, да инвестират в капацитета на младите хора и да си партнират с младежки организации за стимулиране на диалога и отчетността; да проучат нови начини за приобщаване на младите хора при изграждането на положителен мир и сигурност;

         Насърчаване на принципите на правовата държава, правата на човека и доброто управление

                  аб)

                  да поставят правата на човека и демократичните ценности в центъра на ангажимента на ЕС към Индия, като по този начин се осигури възможност за конструктивен и ориентиран към резултати диалог и за по-задълбочено взаимно разбирателство; да разработят, в сътрудничество с Индия, стратегия за решаване на въпросите за правата на човека, и по-специално правата на жените, децата и етническите и религиозните малцинства и свободата на религията и убежденията, да разгледат въпросите за принципите на правовата държава, като например борбата с корупцията, както и осигуряването на свободна и безопасна среда за независимите журналисти и гражданското общество, включително защитниците на правата на човека, и да интегрират съображенията за правата на човека в по-широкото партньорство между ЕС и Индия;

                  ав)

                  да изразят дълбока загриженост относно Закона за изменение на Закона за индийското гражданство, който според Службата на Върховния комисар на ООН по правата на човека е абсолютно дискриминационен по отношение на мюсюлманите и застрашава да раздели обществото; да насърчават Индия да гарантира правото на свободно практикуване и разпространяване на религията, избрана от всеки човек, заложено в член 25 от нейната конституция; да работят за премахване и възпиране на езика на омразата, който подбужда към дискриминация и насилие и води до токсична среда, където нетърпимостта и насилието срещу религиозни общности могат да се проявяват безнаказано; да обменят най-добри практики във връзка с обучението на полицейските сили по въпросите на толерантността и международните стандарти в областта на правата на човека; да признаят връзката между законите срещу промяната на вероизповеданието и насилието над религиозни малцинства, и по-специално спрямо християнските и мюсюлманските общности;

                  аг)

                  да насърчават Индия, като член на Съвета на ООН по правата на човека, да предприеме действия по всички препоръки на процеса за универсален периодичен преглед, да приема и да улеснява посещенията на специалните докладчици на ООН и да си сътрудничи тясно с тях, включително със специалния докладчик на ООН за насърчаването и защитата на правото на свобода на мнение и на изразяване, специалния докладчик на ООН за правото на свобода на мирни събрания и на свободно сдружаване и специалния докладчик на ООН за извънсъдебните екзекуции, екзекуциите по бързата процедура и произволните екзекуции, с цел наблюдение на събитията в гражданското пространство и основните права и свободи, като част от ангажимента на страната за насърчаване на реалното и ефективно участие на гражданското общество при утвърждаването и защитата на правата на човека;

                  ад)

                  да разгледат положението с правата на човека и предизвикателствата, пред които е изправено гражданското общество, и по-специално опасенията, изразени от върховния комисар на ООН по правата на човека и от специалните докладчици на ООН при провеждането на диалог с индийските органи, включително в контекста на срещите на високо равнище; да насърчават Индия, като най-голямата демокрация в света, да демонстрира своя ангажимент за зачитане, защита и пълно прилагане на правата, гарантирани от конституцията, по отношение на свободата на изразяване за всички, включително свободата на изразяване онлайн, правото на мирни събрания и на сдружаване, включително във връзка с неотдавнашните широкомащабни протести на земеделските производители, както и свободата на религията и убежденията; да призоват Индия да осигури безопасна работна среда, да защитава и гарантира основните права и свободи за защитниците на правата на човека, еколозите, журналистите и други представители на гражданското общество, без упражняването на политически или икономически натиск, да спре използването на законите за борба с безредиците и тероризма за ограничаване на техните законни дейности, включително в Джаму и Кашмир, да преустанови общите ограничения на достъпа до интернет, да преразгледа законите, с цел да се избегне евентуалното им неправомерно използване за заглушаване на несъгласието, да измени законите, насърчаващи дискриминацията, да улесни достъпа до правосъдие и да гарантира търсенето на отговорност за нарушенията на правата на човека; да обърнат внимание на неблагоприятните последици от Закона за регламентиране на чуждестранното участие за организациите на гражданското общество;

                  ае)

                  да насърчат Индия да предприеме по-нататъшни стъпки за разследване и предотвратяване на основаното на пола насилие и дискриминация, както и да стимулира равенството между половете и овластяването на жените; да обърнат внимание на въпроса за нарастващото насилие спрямо жените и момичетата в Индия, като се насърчават щателни разследвания на престъпленията, свързани с насилието над жени и момичета, като се организират обучения за служителите как да вземат предвид преживените травми в своята полицейска работа и при провеждането на разследвания, като се прилага ефективен механизъм за наблюдение с цел упражняване на контрол върху прилагането на законите относно сексуалното насилие над жени и момичета, като се ускорят съдебните производства и се подобри защитата на жертвите;

                  аж)

                  да разгледат въпроса за преобладаващата дискриминация, основана на кастов признак, и важния въпрос за предоставянето на права на общностите на адивасите съгласно Закона за правата върху горите;

                  аз)

                  да припомнят, че ЕС принципно и отдавна отхвърля смъртното наказание, и отново да призоват Индия да приеме мораториум върху смъртното наказание, с оглед на окончателното му премахване;

                  аи)

                  да признаят процеса в Индия за разработване на национален план за действие за бизнеса и правата на човека, с цел пълно прилагане на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, като се припомнят отговорностите на всички дружества за зачитане на правата на човека в техните вериги за създаване на стойност, и да поощрят ЕС и Индия да участват активно в продължаващите преговори за обвързващ договор на ООН за корпоративна отговорност във връзка с правата на човека;

                  ай)

                  да призоват настоятелно Индия да ратифицира Конвенцията на ООН против изтезанията и факултативния протокол към нея, както и Конвенцията на ООН за защита на всички лица от насилствено изчезване;

                  ак)

                  да насърчават Индия да подкрепи допълнително международните усилия в областта на правосъдието, като подпише Римския статут за създаването на Международния наказателен съд (МНС);

                  ал)

                  да насърчават Индия да продължи традицията си за предоставяне на закрила на лица, бягащи от насилие и преследване, докато условията за безопасно, достойно и доброволно завръщане станат възможни, и да предприеме всички необходими мерки за премахване на рисковете за оставане без гражданство за отделните общности в Индия;

                  ам)

                  да подчертаят значението на възможно най-бързото започване на редовен диалог между ЕС и Индия за правата на човека, в съответствие с ангажимента, поет съгласно Пътната карта между ЕС и Индия, и в съответствие със споделеното намерение за възобновяване на срещите след осем години на бездействие, като важна възможност за двете страни да обсъдят и да разрешат оставащите въпроси, свързани с правата на човека; да издигнат диалога до централно равнище и да се стремят към конструктивност в този диалог, като обезпечат участие на високо равнище, като определят конкретни ангажименти, критерии и показатели за напредък, като разгледат някои отделни случаи и улеснят диалога между гражданското общество на ЕС и на Индия преди провеждането на междуправителствен диалог; да изискват от Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) да докладва редовно на Парламента за постигнатите резултати;

         Търговия за устойчивост и просперитет

                  ан)

                  да припомнят, че търговията между ЕС и Индия се е увеличила с над 70 % в периода 2009 — 2019 г. и че двете страни имат общ интерес от насърчаването на по-тесни икономически връзки; да признаят, че Индия е сериозна алтернатива за ЕС, който желае да диверсифицира своите вериги на доставки, и че ЕС е най-големият търговски партньор на Индия в сектора на хранително-вкусовата промишленост;

                  ао)

                  да се възползват от възможността, предоставена от срещата на лидерите на ЕС и на Индия, за открито разглеждане на най-високо равнище на основаното на ценности сътрудничество в областта на търговията и инвестициите; да заявят отново готовността на ЕС да обмисли стартирането на преговори по самостоятелно споразумение за защита на инвестициите, което би повишило правната сигурност за инвеститорите от двете страни и би укрепило допълнително двустранните търговски отношения; да работят за постигането на общи и взаимноизгодни цели в тези области, които могат да допринесат за постигането на икономически растеж и иновации, които да бъдат в съответствие с универсалните права на човека и да допринасят за тяхното зачитане, включително и трудовите права, и които да насърчават борбата срещу изменението на климата и постигането на целите за устойчиво развитие на Програмата до 2030 г.;

                  ап)

                  да използват по най-добрия възможен начин ангажимента на Индия за многостранно сътрудничество и основан на правила международен търговски ред; да насърчават решаващата роля на Индия във връзка с продължаващите усилия за реформиране на Световната търговска организация;

                  ар)

                  да извършат оценка до каква степен мандатът на Комисията за водене на преговори трябва да бъде актуализиран, ако целта е да се сключи споразумение за търговия и сътрудничество, което да включва амбициозни разпоредби относно приложима глава за търговията и устойчивото развитие, приведена в съответствие с Парижкото споразумение, както и подходящи разпоредби относно правата и задълженията на инвеститорите и правата на човека; да гарантират конструктивни преговори, като същевременно продължат да отчитат различните равнища на амбиция на двете страни; във връзка с това да използват окуражаващото развитие на позицията на индийските органи по отношение на тяхната готовност да включат разпоредби относно търговията и устойчивото развитие в бъдещо споразумение;

         Устойчивост чрез секторни партньорства

                  ас)

                  да доведат до край преговорите с Индия за партньорство за свързаност; да окажат подкрепа за това партньорство, по-специално чрез предоставяне на заеми и гаранции за устойчиви инвестиции в двустранни и многостранни проекти за изграждането на цифрова и екологосъобразна инфраструктура в Индия, финансирани от публични и частни субекти от ЕС, като например Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и новия инструмент за външно финансиране, в съответствие с потенциала, посочен в стратегията за свързаност между ЕС и Азия; да проучат полезните взаимодействия при сътрудничеството между ЕС и Индия, както и при сътрудничеството с държавите от Южна Азия, и координацията на различните стратегии за свързаност;

                  ат)

                  да гарантират, че инициативите за свързаност се основават на социални, екологични и фискални стандарти и ценности, като например устойчивост, прозрачност, приобщаване, върховенство на закона, зачитане на правата на човека и реципрочност, и че те са изцяло съобразени с Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) и нейните правни инструменти, включително и Парижкото споразумение;

                  ау)

                  да признаят експертния опит на Индия в управлението на природни бедствия; да засилят сътрудничеството с Индия за повишаване на готовността на региона за природни бедствия, включително чрез партньорството в рамките на Коалицията за устойчива на бедствия инфраструктура — многостранно усилие за разширяване на научните изследвания и споделянето на знания в областта на управлението на риска за инфраструктурата;

                  аф)

                  да засилят сътрудничеството за устойчива мобилност посредством конкретни мерки, като например по-нататъшното развитие на инфраструктури за електрически транспорт и инвестиции в железопътни проекти; да подчертаят същественото значение на железопътния транспорт за облекчаване на задръстванията и замърсяването в големите градски райони, за да се постигнат целите в областта на климата и да се гарантира устойчивостта на жизненоважните вериги на доставки, включително по време на кризи;

                  ах)

                  да подкрепят по-нататъшното сътрудничество за справяне с предизвикателствата, породени от бързата урбанизация, включително посредством обмен на знания и най-добри практики чрез споделени платформи и сътрудничество между градовете, както и сътрудничество в областта на технологиите за интелигентни градове, и постоянна финансова подкрепа на проекти, свързани с градския транспорт в Индия, чрез ЕИБ;

                  ац)

                  да припомнят ролята на Индия като основен производител на фармацевтични продукти, генерични лекарства и ваксини, по-специално в контекста на продължаващата международна здравна криза; да насърчават съвместните предприятия да гарантират всеобщ достъп до ваксините срещу COVID-19; да се стремят към водеща роля на ЕС и на Индия за популяризирането на здравето като глобално обществено благо, по-специално чрез подкрепа за многостранни инициативи, включително COVAX, и да спомагат за осигуряването на всеобщ достъп до ваксини, особено сред държавите с по-ниски доходи, по-конкретно чрез съвместна работа в съответните международни форуми;

                  ач)

                  да повишат равнището на амбиция по отношение на двустранното и многостранното сътрудничество между ЕС и Индия в областта на изменението на климата, по-специално чрез ускоряване на екологосъобразния растеж и справедливия и безопасен преход към чиста енергия, постигане на неутралност по отношение на климата и засилване на амбицията за национално определените приноси; да продължат общото лидерство в световен мащаб за подкрепа на Парижкото споразумение и да се съсредоточат върху изпълнението на програмите за чиста и възобновяема енергия и кръгова икономика;

                  аш)

                  да потвърдят отново, в качеството си на два основни източника на емисии на парникови газове, съвместния ангажимент за по-координирани усилия за смекчаване на последиците от изменението на климата; да отбележат водещата роля на Индия в областта на възобновяемата енергия и постигнатия напредък чрез партньорството между ЕС и Индия в областта на чистата енергия и климата; да насърчават инвестициите и сътрудничеството за по-нататъшното развитие на електрическата мобилност, устойчивата енергия за охлаждане, акумулаторните технологии от следващо поколение, разпределеното производство на електроенергия и справедливия преход в Индия; да започнат дискусия и оценка на стратегическото сътрудничество в областта на редкоземните елементи; да ускорят осъществяването на партньорството в областта на устойчивото управление на водите;

                  ащ)

                  да насърчават амбициозна обща програма и глобални действия в областта на биологичното разнообразие, включително в навечерието на Конференцията на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие (COP 15) през май 2021 г.;

                  ба)

                  да се стремят към съвместно лидерство при определянето и насърчаването на международните стандарти в областта на цифровата икономика, въз основата на устойчива и отговорна цифровизация, както и на информационна среда, базирана на принципите на правовата държава и правата на човека, като същевременно се овладеят заплахите за киберсигурността и се осигури защита за основните права и свободи, включително защита на личните данни;

                  бб)

                  да засилят амбициите на ЕС за цифрова свързаност с Индия, в контекста на стратегията на ЕС за цифрова трансформация; да работят съвместно с Индия за разработването и използването на технологии от критично значение, като се вземат предвид важните стратегически последици и последици за сигурността, свързани с тези нови технологии; да инвестират в партньорство в областта на цифровите услуги и разработването на отговорен и основан на правата на човека изкуствен интелект; да приветстват усилията на Индия за постигане на високо равнище на защита на личните данни, подобно на това, което е предвидено в Общия регламент относно защитата на данните, и да продължат да подкрепят реформата за защита на данните в Индия; да подчертаят взаимните ползи от засиленото сътрудничество в тази област; да насърчават по-нататъшното сближаване между регулаторните рамки, за да се гарантира високо ниво на защита на личните данни и неприкосновеността на личния живот, включително посредством евентуални решения за адекватност на данните, с оглед на улесняването на безопасни и сигурни потоци от трансгранични данни, което създава възможност за по-тясно сътрудничество, по-специално в сектора на ИКТ и цифровите услуги; да отбележат, че хармонизирането на нормативната уредба за защита на данните на Индия и на ЕС би улеснило значително взаимното сътрудничество, търговията и безопасното предаване на информация и експертен опит; да работят за възпроизвеждане на международните споразумения на ЕС за мобилен роуминг с Индия;

                  бв)

                  да припомнят, че развитието на цифровия сектор е от решаващо значение за сигурността и трябва да включва диверсификация на веригата за доставки на производителите на оборудване чрез насърчаване на отворени и оперативно съвместими мрежови структури и партньорства за цифровизация с партньори, които споделят ценностите на ЕС и използват технологиите в съответствие с основните права;

                  бг)

                  да предприемат ефективни мерки за улесняване на мобилността между ЕС и Индия, включително за мигранти, студенти, високо квалифицирани работници и творци, като се вземат предвид наличните умения и нуждите на пазара на труда в ЕС и в Индия; да признаят значителния резерв от таланти в областта на цифровизацията и изкуствения интелект в Индия и в ЕС, както и споделения интерес за развитие на висока степен на експертен опит и сътрудничество в тази сфера;

                  бд)

                  да разглеждат обмена между хората като едно от основните измерения на стратегическото партньорство; да отправят призив за по-задълбочено партньорство в областта на публичното образование, научните изследвания, иновациите и културния обмен; да призоват държавите — членки на ЕС, и Индия да инвестират по-специално в капацитета и лидерството на младите хора и да гарантират пълноценното им включване в политическия и икономическия живот; да поощряват участието на Индия, и по-специално това на индийските студенти и млади специалисти, в програмите на ЕС, като например „Хоризонт Европа“, Европейския научноизследователски съвет, стипендията „Мария Склодовска-Кюри“ и обмена между лица в областта на образованието и културата; да насърчават в тази връзка програма „Еразъм+“ и да гарантират еднаквото включване на жени студенти, учени, изследователи и специалисти в тези програми; да продължат тясното сътрудничество в областта на научните изследвания и иновациите, включително ориентираните към човека и основани на етиката цифрови технологии, като същевременно насърчават повишаването на цифровата грамотност и умения;

                  бе)

                  да продължат да проучват възможностите за всеобхватно сътрудничество в рамките на Г-20 по въпросите на заетостта и социалните политики, като например социалната закрила, минималната работна заплата, участието на жените на пазара на труда, създаването на достойни работни места и здравословните и безопасни условия на труд; да работят в сътрудничество за премахването на детския труд чрез оказване на подкрепа за прилагане и наблюдение на спазването на конвенции № 138 (Конвенция относно минималната възраст за приемане на работа) и № 182 (Конвенция относно най-тежките форми на детския труд) на МОТ, ратифицирани от Индия през юни 2017 г.;

                  2.

                  възлага на своя председател да предаде настоящата препоръка съответно на Съвета, на Комисията и на заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност.

         (1)  https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2020/07/15/joint-statement-15th-eu-india-summit-15-july-2020/

         (2)  Приети текстове, P9_TA(2021)0012.

         (3)  Приети текстове, P9_TA(2021)0016.

         (4)  ОВ C 337, 20.9.2018 г., стр. 48.

         (5)  ОВ С 174 Е, 14.7.2005 г., стр. 179.

         (6)  ОВ C 227 E, 21.9.2006 г., стр. 589.

         (7)  ОВ C 58, 15.2.2018 г., стр. 109.

         (8)  ОВ C 261 E, 10.9.2013 г., стр. 34.

         (9)  ОВ C 215, 19.6.2018 г., стр. 202.