title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Белгия за периода 2021-2030 година

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/1

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Белгия за периода 2021-2030 година
      (2019/C 297/01)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Белгия представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 31 декември 2018 г. Представянето на този проект на план в областта на енергетиката и климата представлява основата и първа стъпка от постепенния процес между Комисията и държавите членки с цел приключване на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 от Комисията се изисква да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на националния план в областта на енергетиката и климата на Белгия, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Препоръките по-долу са въз основа на тази оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, на конкретните цели и на приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и до степента на електрическа взаимосвързаност, която държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно трансгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на националния план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се вземе предвид предоставената информация за специфичните национални обстоятелства. Окончателният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на снабдяването с енергия и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Белгия за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Белгия (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това, по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и публикува основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и, доколкото е възможно, въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са подробно описани в придружаващия работен документ на службите на Комисията (6).

                  (13)

                  Белгия нотифицира проект на национален план в областта на енергетиката и климата, придружен от проект на федерален план, четири проекта на регионални планове и редица допълнителни приложения. Въпреки че могат да бъдат прилагани допълнителни документи, окончателният национален план в областта на енергетиката и климата трябва да съдържа всички елементи, изисквани от регламента, включително цялата информация за оценка на предложените равнища на амбициозност и достатъчността на плана за постигането им, по-специално чрез изчерпателен преглед на политиките и мерките и на придружаващата оценка на въздействието. Необходими са значителни усилия и политическа воля за постигане на по-добре интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който на свой ред би представлявал по-полезен инструмент за улесняване на сътрудничеството между различните отговорни органи за постигане на енергийния преход. Необходимо е специално внимание към управлението на взаимовръзките между измеренията на декарбонизацията и енергийната ефективност и другите измерения, по-специално чрез представяне на по-конкретни и измерими общи цели, свързани с енергийната сигурност, вътрешния пазар и научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, които подкрепят постигането на амбициите за декарбонизация, възобновяеми енергийни източници и енергийна ефективност, и чрез разясняване на това как принципът за поставяне на енергийната ефективност на първо място е взет под внимание.

                  (14)

                  От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било представянето на изчерпателен преглед на конкурентоспособността не само на енергоемките предприятия, но и на сектора на нисковъглеродните технологии, представяйки точен анализ на позицията на световния пазар, като се подчертаят областите на конкурентни преимущества и потенциалните предизвикателства и като се посочат измерими общи цели за бъдещето, както и политики и мерки за постигането им и се направят съответните връзки с политиката за предприятията и промишлеността. За него също така би било полезно по-нататъшното интегриране на политиките за кръговата икономика, като се подчертаят ползите от тях по отношение на парниковите газове.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Белгия са подкрепени от оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която е публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА БЕЛГИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да допълни информацията за политиките и мерките, необходими за постигане на конкретната цел за парниковите газове за секторите, които не са обхванати от схемата на ЕС за търговията с емисии — 35 % през 2030 г. в сравнение с 2005 г., включително в строителния и транспортния сектори, където ще трябва да се постигнат по-голямата част от намаленията, като се предоставят допълнителни подробности за техния обхват, график и очакваните въздействия. Да посочи предвидената употреба на механизмите за гъвкавост между секторите на разпределяне на усилията, отчетеното земеползване, промени в земеползването и горско стопанство и схемата за търговия с емисии.

                  2.

                  Да повиши значително равнището на амбициозност за 2030 г. на най-малко 25 %-ен дял на приноса на Белгия към конкретната цел на Съюза за 2030 г. за енергията от възобновяеми източници, както е посочено от формулата в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999. Да включи индикативна крива в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999 в съответствие с този дял, с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за колективно постигане на тази цел. Да посочи подробни и количествено определени политики и мерки, които са в съответствие със задълженията, определени в Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), за да се даде възможност за навременно и ефективно спрямо разходите постигане на този принос. Освен това, да гарантира, че целта на Белгия за 2020 г. за енергията от възобновяеми източници, определена в приложение I към Директива № 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9), е изцяло изпълнена и от 2021 г. нататък е поддържана като базова линия, както и да обясни как Белгия възнамерява да постигне и поддържа такъв базов дял. Да увеличи усилията в сектора на отоплението и охлаждането за постигане на индикативната цел, включена в член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001, както и да засили усилията за увеличаване и разнообразяване на енергията от възобновяеми енергийни източници в транспортния сектор. Да представи допълнителни подробности относно благоприятстващите рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за възобновяема енергия съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001, включително опростяване на административните процедури.

                  3.

                  Да увеличи амбициозността във връзка с енергийната ефективност чрез намаляване на потреблението на енергия с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за 2030 г. за енергийната ефективност. Да подкрепи това с политики и мерки, които биха осигурили допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Да подкрепи предложените политики и мерки с оценка на въздействието и по-подробен набор от информация относно мащаба и график за изпълнение в периода 2021—2030 г.

                  4.

                  Да определи мерките в подкрепа на целите за енергийната сигурност по отношение на диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки за осигуряване на гъвкавост. Да вземе предвид на регионалния контекст и действителния потенциал на интерконекторите и на генериращите мощности в съседните държави, когато се оценява ресурсната достатъчност в електроенергийния сектор.

                  5.

                  Допълнително да уточни националните общи и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати от сега до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да подкрепи тези общи цели с конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Европейския стратегически план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да засили вече отличното регионално сътрудничество в рамките на Петстранния енергиен форум, основано по-специално на политическата декларация от 4 март 2019 г., за изричното включване на разработването и мониторинга на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата, по-специално по отношение на съответните въпроси, свързани с трансграничното сътрудничество.

                  7.

                  Да подобри количественото определяне на информацията, свързана предимно с качеството, за нуждите от инвестиции и да я допълни с цялостна оценка на общите инвестиционни нужди за постигане на целите. Да предостави обща оценка на източниците на инвестиции, включително подходящо финансиране на национално, регионално и съюзно равнище.

                  8.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено субсидиите за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  9.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, включително от количествена гледна точка.

                  10.

                  По-добро да интегрира аспектите, свързани със справедливостта и честността на прехода, по-специално като се предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния елемент, заетостта и уменията, включително в регионите, интензивни на въглерод, и в промишлените региони. Допълнително да развие подхода за решаване на проблема с енергийната бедност, включително чрез предоставяне на допълнителни подробности за настоящите и потенциалните мерки, плановете, свързани с енергийната бедност и очакваното им въздействие, като в същото време завърши анализа, изискван от Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 211.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1000 final.

         (5)  COM (2019) 501 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 211.

         (7)  SWD(2019) 211.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

         (9)  Директива 2009/28/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО (ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 16).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Чехия за периода 2021—2030 г.

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/9

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Чехия за периода 2021—2030 г.
      (2019/C 297/03)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към посочения регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Чехия представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 31 януари 2019 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първата стъпка от повтарящия се процес, протичащ между Комисията и държавите членки и предназначен за окончателното оформяне на плановете и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на националния план в областта на енергетиката и климата на Чехия, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка. В частност, препоръките на Комисията може да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на целите на Енергийния съюз, и по-специално на целите на Съюза за енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност за 2030 г., както и равнището на междусистемна електроенергийна свързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общи цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да бъдат необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (4)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере определен планиран количествен принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност в рамките на Съюза, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели надлежно внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на националния план.

                  (5)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (6)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на целите на Съюза, като в съответните случаи се отчита представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за разходноефективни икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че са взели предвид по подобаващ начин принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, в частност като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за разходноефективното постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и преодоляване на енергийната бедност.

                  (7)

                  По силата на Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (8)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Чехия за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Чехия (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (9)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (10)

                  В съответните случаи държавите членки следва да представят в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализираните им впоследствие версии същите данни, които представят пред Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и – когато има такива – на европейски статистически данни е много важно също за изчисляването на база за моделирането и прогнозирането. Употребата на европейски статистически данни ще осигури по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (11)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и – доколкото е възможно – въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, публикуван заедно с настоящата препоръка (6).

                  (12)

                  Взаимовръзките между измеренията на Енергийния съюз са видими в проектоплана, но не са посочени изрично. Чехия следва да разгледа по-подробно в окончателния план посочените взаимовръзки между различните измерения на Енергийния съюз, като посочи полезните взаимодействия в рамките на измерението на декарбонизацията, напр. биогорива и земеползване, промени в земеползването и горското стопанство. Полезните взаимодействия между декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния пазар, също и във връзка с принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, следва също да бъдат допълнително разгледани, като се обясни по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното постигане на националните цели относно сигурността на енергийните доставки и подкрепя борбата с енергийната бедност, и се включат ясни графици. Важен елемент за допълнително разглеждане в окончателния план е планирането на справедлив преход в райони с интензивно използване на въглища и във въглеродно интензивни райони. Въздействието на рисковете, свързани с изменението на климата, върху енергийните доставки е друга значима тема за разглеждане. По подобен начин, целите в рамките на измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да са в основата на усилията, планирани по други измерения на Енергийния съюз.

                  (13)

                  От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било в него да се представи цялостен анализ на сегашното положение на сектора на нисковъглеродните технологии на световния пазар, в който се изтъкват областите на конкурентни предимства и потенциални предизвикателства и се посочват измерими цели за бъдещето развитие, както и политики и мерки за тяхното постигане, като се правят съответните връзки към политиката за предприятията и промишлеността. От полза за него би било също едно по-добро взаимодействие с кръговата икономика, подчертаващо нейния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове.

                  (14)

                  Препоръките на Комисията към Чехия са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ЧЕХИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да повиши равнището на амбициозност за 2030 г., като предвиди дял на възобновяемата енергия от най-малко 23 % като принос на Чехия за постигането на целта на Съюза за възобновяемата енергия за 2030 г., по формулата от приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999. Да включи индикативна крива в окончателния план в областта на енергетиката и климата, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999 в съответствие с този дял, с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за колективно постигане на тази цел. Да представи подробни политики и мерки, подкрепени с подробни количествени данни, които са съобразени със задълженията по Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), за навременното и разходноефективно осигуряване на този принос. Да повиши равнището на амбициозност в сектора на отоплението и охлаждането, за да постигне индикативната цел по член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001, и да предвиди мерки за постигането на целта за транспорта, заложена в плана на Чехия в съответствие с член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да включи мерки за намаляване на административната тежест, свързани с благоприятните рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за енергия от възобновяеми източници, съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  2.

                  Да повиши амбициозността си във връзка с намалението на първичното енергийно потребление, с оглед на потребността да се повиши равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за енергийната ефективност за 2030 г., и да я подкрепи с политики и мерки, които биха осигурили допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Да определи по-добре политиките и мерките, които се планира да бъдат приети в периода 2021—2030 г., също въз основа на оценката на очакваното им въздействие.

                  3.

                  Да включи прогнози за бъдещия енергиен микс, включително възобновяеми източници на газ, и планираните мерки в областта на устойчивостта на енергийната система, мерките, свързани с потреблението, киберсигурността и критичната инфраструктура. Да предостави по-подробно описание на политики и мерки, насочени към увеличаване на диверсификацията на доставките на природен газ от трети страни. В допълнение, да определи мерките в подкрепа на целите за енергийна сигурност относно диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки, осигуряващи гъвкавост и дългосрочни доставки на ядрени материали и горива, по-специално с оглед на развитието на мощностите за производство на атомна енергия.

                  4.

                  Да определи ориентирани към бъдещето общи и конкретни цели по отношение на пазарната интеграция, по-специално да определи ясно нови и планирани мерки. Да посочи потенциала на добива на газове от възобновяеми източници. Да включи в окончателния план цялостна оценка на съществуващите и бъдещите мерки, свързани с развитието на конкуренцията.

                  5.

                  Да уточни допълнително своите национални общи цели и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани по-специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да предвиди за постигането на тези общи цели конкретни и подходящи политики и мерки, в т.ч. тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Европейския стратегически план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да продължи да прилага своя отличен подход към регионалното сътрудничество в рамките на Вишеградската група, включваща Чехия, Унгария, Полша и Словакия, както и двустранните диалози с други държави членки. Това сътрудничество би могло да включва теми като допълнителна интеграция във вътрешния енергиен пазар, мерки, свързани с оценката на адекватността на системата с оглед на планираното продължаване на даден пазар на капацитет, справедливия преход, декарбонизацията и по-нататъшното разгръщане на възобновяеми източници, включително произтичащото от това въздействие върху енергийната система и презграничната търговия с електроенергия.

                  7.

                  Да разшири своя анализ на нуждите от инвестиции и източниците на финансиране, включително подходящо финансиране на национално, регионално и съюзно равнище, какъвто понастоящем се предоставя за конкретни политики, до един общ преглед на нуждите от инвестиции за постигане на нейните цели в областта на енергетиката и климата. Да разгледа също така разходноефективното прехвърляне на емисии към други държави членки по реда на Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета (9) като източник на финансиране.

                  8.

                  Да посочи всички енергийни субсидии, като включи по-специално субсидиите за изкопаеми горива, и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  9.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, като представи количествени данни за въздействието на различните сценарии върху замърсяването на въздуха, осигури подкрепяща информация и разгледа полезните взаимодействия и ефектите на взаимно компенсиране.

                  10.

                  Да интегрира по-добре аспектите, засягащи справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния аспект и аспектите на заетостта и уменията. В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата следва по-специално да се анализира въздействието на енергийния преход върху групите от населението, засегнати от постепенното прекратяване на използването на въглища или от корекциите в други енергоемки сектори, и да се направи връзка с Чешката стратегическа рамка ReStart, чрез която се насърчава справедливият преход в районите с интензивно използване на въглища в Чехия. Да доразвие подхода за справяне с енергийната бедност, в т.ч. чрез определяне на оценката, изисквана по силата на Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 214.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1002 final.

         (5)  COM (2019) 503 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 214.

         (7)  SWD(2019) 214.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

         (9)  Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 26).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Дания за периода 2021—2030 година

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/13

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Дания за периода 2021—2030 година
      (2019/C 297/04)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 288 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Дания представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 21 декември 2018 г. Представянето на този проект на план в областта на енергетиката и климата представлява основата и първа стъпка от постепенния процес между Комисията и държавите членки с цел приключване на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 от Комисията се изисква да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на националния план в областта на енергетиката и климата на Дания, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка се публикува (2) заедно с настоящата препоръка. Препоръките по-долу са въз основа на тази оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, на конкретните цели и на приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и до степента на електрическа взаимосвързаност, която държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно трансгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се вземе предвид предоставената информация за специфичните национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Дания за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Дания (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това, по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и публикува основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и, доколкото е възможно, въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  В окончателния план Дания следва да вземе предвид полезните взаимодействия между петте измерения на Енергийния съюз и принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, включително като обясни по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и реагиране на енергийната бедност. Допълнителна информация за определени общи цели по отношение на реакцията на потреблението, групирането, гъвкавостта на системата, интелигентните мрежи, съхранението, разпределеното производство, защитата на потребителите и конкурентоспособността в сектора на търговията на дребно с енергия са също важни елементи, които трябва да бъдат обхванати в окончателния план, за да се гарантира управлявано постигане на общата цел от 100 % електроенергия от възобновяеми източници до 2030 г. Важно е завършеният окончателен план да включва подробно описание на всички енергийни субсидии, както и на националните политики, мерки и графици за постепенното им прекратяване, особено за изкопаемите горива. Информация за това как рисковете, свързани с изменението на климата, могат да засегнат сигурността на енергийните доставки, също би подобрила плана. Общите цели по измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани за другите измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  За окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било полезно да включва един още по-изчерпателен анализ на настоящата позиция в световния пазар на сектора на нисковъглеродните технологии на световния пазар, включително за сектора на декарбонизираната енергия и интензивния на въглерод промишлен сектор. Въз основа на стратегията за износ на енергийни технологии, в окончателния план биха могли да бъдат включени измерими общи цели за бъдещето, заедно с политики и мерки за постигането им. В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би могло също така да се наблегне на намалението на емисиите на парникови газове, дължащо се на амбициозни действия, свързани с кръговата икономика.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Дания са подкрепени от оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която е публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ДАНИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да изясни по какъв начин възнамерява да постигне целта си за 2030 г. за парниковите газове от -39 % в сравнение с 2005 г. по отношение на емисиите, които не са обхванати от схемата на ЕС за търговия с емисии, включително да въведе допълнителни ефективни спрямо разходите политики в сградния сектор и допълнително да определи своите планирани транспортни политики, както и да посочи начина, по който възнамерява да използва гъвкавостите между секторите на разпределянето на усилията, земеползването, промените в земеползването и горското стопанство и системата за търговия с емисии.

                  2.

                  Да подкрепи желаното равнище на амбиция от 55 %-ен дял на енергията от възобновяеми източници за 2030 г., като принос на Дания към целта на Съюза за 2030 г. за енергия от възобновяеми източници, с подробни и количествено определени политики и мерки, които са в съответствие със задълженията, предвидени в Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), за да даде възможност за своевременно и ефективно спрямо разходите постигане на този принос. Да изясни, наред с другото, на равнището на индикативната крива, която да достига до всички референтни точки съгласно член 4, буква а) (2) от Регламент (ЕС) 2018/1999. Освен това, да представи траектории и съответни мерки в транспортния сектор, с цел изпълнение на целта за транспорта в съответствие с член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да предостави допълнителни подробности относно конкретните мерки за гарантиране на устойчивостта на доставките и на използването на биомаса в енергийния сектор, имайки предвид важният принос на биомасата в енергийния микс на Дания.

                  3.

                  Да увеличи значително своята амбициозност за намаляване на потреблението на крайна и на първична енергия през 2030 г. с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за 2030 г. за енергийната ефективност. Да предложи по-амбициозни политики и мерки, които биха компенсирали вероятните последици от значително по-ниски равнища на финансиране за енергийна ефективност, както и договореното намаляване на енергийното облагане, което би довело до допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Да включи нови мерки, предназначени и способни да осигурят икономиите на енергия, които се изискват съгласно член 7 от Директива 2012/27/ЕС. Това е особено важно с оглед на решението на Дания да прекрати съществуването на своята схема за задължения за енергийна ефективност, което би намалило наличното финансиране за действия за икономии на крайна енергия. Да осигури повече яснота относно действителните мерки, които са способни да осигурят постигане на амбициите по отношение на по-чист и по-ефективен транспорт и превозни средства.

                  4.

                  Да определи ясни, измерими и ориентирани към бъдещето цели по отношение на пазарната интеграция.

                  5.

                  Допълнително да уточни националните общи и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати от сега до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да подкрепи тези общи цели с конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Европейския стратегически план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да разшири вече съществуващите добри условия на регионално сътрудничество, по-специално с другите държави от Северна Европа (Финландия, Исландия, Норвегия и Швеция) и балтийските държави (Естония, Латвия и Литва) с други механизми за сътрудничество. Възможните области за засилено сътрудничество в областта на енергията от възобновяеми източници включват планирани статистически прехвърляния или хибридни проекти за енергия от възобновяеми източници, при които вятърната енергия от разположени в морето инсталации се свързва с повече от един пазар. В областта на научните изследвания и иновациите те включват съгласуване на изследователските програми, координирано финансиране и идентифициране на полезните взаимодействия с други държави членки и с програмите и инициативите на Съюза.

                  7.

                  Да разшири представения анализ на нуждите от инвестиции чрез оценка на нуждите от публични и частни инвестиции за планираните политики за постигане на целите в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и да посочи вероятните източници за тяхното финансиране.

                  8.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено субсидиите за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  9.

                  Да допълни желаната интеграция на смекчаването на въздействието на изменението на климата и политиките за замърсяването на въздуха с повече количествено определена информация, включваща най-малкото необходимата информация за прогнозните емисии на замърсители във въздуха съгласно планираните политики и мерки.

                  10.

                  Да интегрира по-добре аспектите, свързани със справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния елемент, заетостта и уменията.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 275.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1003 final.

         (5)  COM (2019) 504 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 275.

         (7)  SWD(2019) 275.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Германия за периода 2021-2030 г.

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/17

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Германия за периода 2021-2030 г.
      (2019/C 297/05)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към посочения регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Германия представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 20 декември 2018 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първата стъпка от повтарящия се процес, протичащ между Комисията и държавите членки и предназначен за окончателното оформяне на плановете и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на националния интегриран план в областта на енергетиката и климата на Германия, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията може да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на целите на Енергийния съюз, и по-специално на целите на Съюза за енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност за 2030 г., както и равнището на междусистемна електроенергийна свързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общи цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да бъдат необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере определен планиран количествен принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност в рамките на Съюза, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели надлежно внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на нейния национален интегриран план в областта на енергетиката и климата.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на целите на Съюза, като в съответните случаи се отчита представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за разходоефективни икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че са взели предвид по подобаващ начин принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, в частност като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за разходоефективното постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и преодоляване на енергийната бедност.

                  (8)

                  По силата на Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Германия за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Германия (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  В съответните случаи държавите членки следва да представят в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализираните им впоследствие версии същите данни, които представят пред Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и – когато има такива – на европейски статистически данни е много важно също за изчисляването на база за моделирането и прогнозирането. Употребата на европейски статистически данни ще осигури по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и – доколкото е възможно – въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, публикуван заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  Като се има предвид добре оформеният като цяло набор от национални цели на политиката в областта на енергетиката и климата, посочени в проектоплана, в окончателния план биха могли да се определят основните взаимодействия между тези цели както по отношение на националните равнища на амбициозност, така и от гледна точка на временните, планираните, допълнителните и съществуващите инструменти на политиката. Доразвиването на темата за свързването на сектори и на обвързаните с това мерки за стимулиране в различни сектори на икономиката ще позволи да се предприемат по-цялостни действия за съгласуване на политиките и мерките в рамките на отделни измерения на Енергийния съюз и между тях. В този контекст би могло да се помисли за определянето на нуждите от инвестиции във всички измерения на енергийния съюз, за предотвратяване на внезапни ефекти от прехвърлянето на цени, като се осигури постепенно прекратяване на енергийните субсидии с дългосрочна перспектива, както и за смекчаване на въздействието върху уязвимите потребители чрез мерки срещу енергийната бедност. Една цялостна оценка на въздействието би могла да помогне при разглеждането на политическите взаимодействия, например чрез количествено определяне на отражението върху отчетените емисии и поглъщанията, дължащи се на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство, на устойчиви доставки на биомаса за енергийни цели, включително рисковете за енергийната сигурност, породени от изменението на климата. Включването в окончателния план на количествен преглед на развитието на различни източници на гъвкавост, необходими за интегрирането на нарастващия дял на енергията от възобновяеми източници в електроенергийната система, би могло да помогне за разглеждането на допълнителни взаимодействия между измеренията на Енергийния съюз. Би могло да се включи по-пълна информация относно начина, по който принципът за поставяне на енергийната ефективност на първо място е взет предвид в националните политики и мерки при различните измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  Допълнителен елемент, който заслужава по-голямо внимание, е конкурентоспособността на промишлеността на Германия и областите на нейните конкурентни предимства, както и потенциалните предизвикателства на нейния енергиен преход. Положително би се отразило наличието на измерими цели за бъдещото развитие, както и на политики и мерки за тяхното постигане, осъществяващи подходящи връзки с политиката в областта на предприятията, промишлеността и образованието. От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било също едно по-добро взаимодействие с кръговата икономика, подчертаващо нейния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Германия са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ГЕРМАНИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да посочи разходоефективни допълнителни политики и мерки, по-специално в секторите на строителството, транспорта и селското стопанство, целящи да се преодолее значителното прогнозирано неизпълнение на нейната цел за намаляване с 38 % до 2030 г. в сравнение с 2005 г. на емисиите в секторите извън системата на ЕС за търговия с емисии.

                  2.

                  Да предостави подробни и количествено определени политики и мерки. Да гарантира, в съответствие със задълженията, предвидени в Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и Съвета (8), своевременен и разходоефективен принос на Германия за постигането на дял от 30 % на енергията от възобновяеми източници на равнището на Съюза до 2030 г. в рамките на целта на Съюза за енергията от възобновяеми източници. Да представи криви и конкретни мерки за изпълнение на транспортната цел в съответствие с член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да представи допълнителни подробни данни за благоприятните рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за възобновяема енергия съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001, включително за опростяването на административните процедури.

                  3.

                  Да предостави достатъчно амбициозен национален принос по отношение както на първичното, така и на крайното енергийно потребление, при който е отчетена необходимостта от увеличаване на равнището на колективните усилия, необходими за постигане на целта на Съюза за 2030 г., и подкрепяне на националния принос с политики и мерки в мащаб, подходящ за постигане на съответните икономии на енергия. Да определи ясно политиките, които се планира да бъдат приети и изпълнени в периода от 2021 г. до 2030 г., тяхното очаквано въздействие, техният график за изпълнение и техните бюджетни изисквания.

                  4.

                  Да определи мерки в подкрепа на целите за енергийна сигурност относно диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки за осигуряване на гъвкавост, както и информация за постепенно преустановяване на добива на ядрена енергия.

                  5.

                  Да определи перспективни общи и конкретни цели, отнасящи се до интеграцията на пазара, по-специално мерки за усилване на пазарните сигнали, и да подобри ефективното въздействие на пазарните компоненти върху цената на електроенергията. Да включи график с подходящи мерки за отстраняване на структурните претоварвания в електроенергийната система и да осигури ефикасни разпределителни и локационни сигнали на пазара като важен елемент на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, по-специално като основа за по-нататъшно сътрудничество и координация с други държави членки и с оглед на функционирането на вътрешния енергиен пазар.

                  6.

                  Да уточни допълнително национални общи и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати в периода от 2022 до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Да подкрепи тези общи цели с конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Европейския стратегически план за енергийните технологии.

                  7.

                  Да продължи както на етапа на приключване на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, така и по време на неговото изпълнение, регионалното сътрудничество в съответните групи на високо равнище и консултациите със съседните държави членки. В този контекст, да се съсредоточи върху постепенното прекратяване на използването на каменни и лигнитни въглища, разгръщането на възобновяемите енергийни източници и вътрешния енергиен пазар, решаването на проблемите с равнището на междусистемните връзки и капацитета след 2021 г., мерките в рамките на регионалното сътрудничество, свързани с оценката на адекватността на системата, справедливия преход и промените в енергийната система, необходими за поемане на по-висок дял от енергия от възобновяеми източници, които се очаква да променят презграничната търговия с електроенергия, като същевременно засилят необходимостта от гъвкавост на системата.

                  8.

                  Да разшири обхвата на своя анализ на инвестиционните нужди за инфраструктурата за пренос на електричество до един общ преглед на нуждите от инвестиции, които са необходими за постигането на нейните цели в областта на енергетиката и климата. Да предостави обща оценка на източниците на тези инвестиции, включително подходящо финансиране на национално, регионално и съюзно равнище.

                  9.

                  Да посочи всички енергийни субсидии, включително субсидиите за изкопаеми горива, и предприети действия и планове за прекратяването им.

                  10.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, като представи количествени данни за въздействието на различните сценарии върху замърсяването на въздуха, осигури подкрепяща информация и разгледа полезните взаимодействия и ефектите на взаимно компенсиране.

                  11.

                  Да интегрира по-добре аспектите, свързани със справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за социално-икономическото въздействие на енергийния преход и планираното прекратяване на използването на въглища или на корекциите в други въглеродно интензивни промишлени сектори. Да опише въздействието върху социалната сфера, трудовата заетост и уменията, свързано с планираните цели, политики и мерки. Да доразвие подхода за справяне с енергийната бедност, включително като предостави специална оценка на енергийната бедност, както се изисква от Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 229.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1004 final.

         (5)  COM (2019) 505 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 229.

         (7)  SWD(2019) 229.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Ирландия за периода 2021—2030 г.

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/25

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Ирландия за периода 2021—2030 г.
      (2019/C 297/07)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към посочения регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Ирландия представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 21 декември 2018 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първа стъпка от постепенния процес между Комисията и държавите членки с цел приключване на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на националния интегриран план в областта на енергетиката и климата на Ирландия, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията може да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на целите на Енергийния съюз, и по-специално на целите на Съюза за енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност за 2030 г., както и равнището на междусистемната електроенергийна свързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които могат да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на интегрирания национален относно енергетиката и климата план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на целите на Съюза, като в съответните случаи се отчита представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на снабдяването с енергия и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  По силата на Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Ирландия за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Ирландия (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и – когато има такива – на европейски статистически данни е много важно също за изчисляването на база за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и – доколкото е възможно – въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  В окончателния план Ирландия следва да доразработи разгледаните в проектоплана взаимодействия на политиките като доразвие полезните взаимодействия между измеренията на декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния енергиен пазар. Един такъв въпрос е отражението на планираното постепенно преустановяване на използването на въглища и увеличаването на дела на енергията от възобновяеми източници върху енергийната сигурност достатъчното производство на електроенергия. Друг въпрос, по който са необходими допълнителни разяснения, е доколко съвместими са плановете за увеличено използване на биомаса и увеличение на поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство. Друг аспект, който заслужава внимание в окончателния план, е отчитането на първостепенния принцип на енергийната ефективност при определянето на критериите за допустимост на подпомагането за възобновяеми източници на енергия и при предлагането на политики в измеренията на енергийната сигурност и вътрешния енергиен пазар. Аналогично, целите в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани в другите измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било в него да се представи цялостен анализ на сегашното положение на сектора на нисковъглеродните технологии на световния пазар, в който се изтъкват областите на конкурентни предимства и потенциални предизвикателства и се посочват измерими цели за бъдещето развитие и политики и мерки за тяхното постигане, като се правят съответните препратки към политиката за предприятията и промишлеността. Препоръчително е също така в окончателния доклад да бъде разгледана и ролята на кръговата икономика, с позоваване на националните стратегии и планове за действия като се изтъкнат предимствата им и се посочат потенциалните взаимни компенсирания по отношение на намалението на емисиите на парникови газове.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Ирландия са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ИРЛАНДИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да представи допълнителни мерки, по-специално в секторите на строителството и транспорта, целящи да се намали по разходоефективен начин значителното прогнозирано неизпълнение на нейната цел за намаляване на емисиите на парникови газове с 38 % до 2030 г. в сравнение с нивата от 2005 г. в секторите извън системата на ЕС за търговия с емисии.

                  2.

                  Да си постави за цел, като принос на Ирландия за постигането на целта на Съюза за енергия от възобновяеми източници за 2030 г., дял от най-малко 31 % на въпросната енергия, съгласно с формулата в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999. Да включи индикативна крива в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999 в съответствие с този дял, с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за колективно постигане на тази цел. Да представи подробни политики и мерки, подкрепени с подробни количествени данни, които са съобразени със задълженията по Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), за навременното и разходноефективно осигуряване на този принос. Да гарантира, че целта за 2020 г. за енергията от възобновяеми източници, определена в приложение I към Директива № 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9), е изцяло изпълнена и от 2021 г. нататък ще се използва като базова стойност, и да обясни как възнамерява да постигне и поддържа този базов дял. Да представи етапи и съответните мерки в сектора на отоплението и охлаждането и в сектора на транспорта, за да постигне индикативната цел по член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001 и целта за транспорта по член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да въведе мерки за преодоляване на административната тежест и да представи подробна информация за мерките, свързани с благоприятните рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и за общностите за енергия от възобновяеми източници съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  3.

                  Да си постави много по-амбициозни цели по отношение на енергийната ефективност като намали крайното и първичното енергийно потребление в абсолютно изражение с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за 2030 г. за енергийната ефективност. Да подкрепи тези цели с политики и мерки, които да доведат до допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Да представи окончателния си принос като конкретна стойност както за първичното, така и за крайното енергийно потребление. Да опише подробно основната методология за оценка на икономиите на енергия. Да посочи също така необходимите инвестиции за изпълнение на политиките за енергийна ефективност.

                  4.

                  Да уточни мерките в подкрепа на усилията за постигане на целите за енергийна сигурност по отношение на диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, по-специално в газовия и нефтения сектор, с оглед на несигурността, свързана с оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз.

                  5.

                  Да доуточни националните общи и конкретни цели за финансиране в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати от днес до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да предвиди за постигането на тези общи цели конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да надгради върху рамката за Сътрудничество в областта на енергетиката в региона на северните морета и по линия на инициативата „Чиста енергия за островите в ЕС“, за да постигне целта за възобновяемите енергийни източници и да гарантира своевременното изпълнение на текущите проекти за междусистемни връзки. В контекста на решението на Обединеното кралство да напусне Европейския съюз, да предвиди мерки за осигуряване на непрекъснатост в регионалното сътрудничество с Обединеното кралство по отношение на готовността и реагирането при извънредни ситуации в областта на електроенергията и сигурността на доставките на газ и нефт.

                  7.

                  Да представи списък на предприетите действия и плановете за постепенно прекратяване на енергийните субсидии, по-специално за изкопаемите горива.

                  8.

                  Да представи данни за въздействието на различните сценарии върху замърсяването на въздуха като осигури подкрепяща информация и разгледа полезните взаимодействия и ефектите на взаимно компенсиране.

                  9.

                  Да интегрира по-добре социалната справедливост в прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния живот, заетостта и придобиването на умения. Окончателният план следва по-специално да разгледа въздействието на прехода върху населението във въглеродно интензивни райони. Да допълни подхода за справяне с енергийната бедност с ориентировъчни цели за намаляване на енергийната бедност, както се изисква от Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 230.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1006 final.

         (5)  COM (2019) 507 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 230.

         (7)  SWD(2019) 230.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

         (9)  Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО (ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 16).