				|

		52011SC0828

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА Относно прилагането на общите насоки на икономическите политики на държавите-членки, чиято валута е еврото, /* SEC/2011/0828 окончателен */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
Относно
прилагането
на общите
насоки на икономическите
политики на
държавите-членки,
чиято валута
е еврото,
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
Като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 136, във
връзка с член
121, параграф 2 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[1],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)
На […]
Еврогрупата
проведе
дискусия
относно
прилагането
на общите
насоки на
икономическите
политики на държавите-членки,
чиято валута
е еврото, признавайки
необходимостта
от
допълнително
засилване в
рамките на
Еврогрупата
на координацията
на
политиките и
мониторинга на
прилагането
на
препоръките,
отправени
към държавите-членки,
чиято валута
е еврото.
(2)
На 26 март
2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на
Европейската
комисия да се
започне
изпълнението
на нова
стратегия за
работни
места и
растеж — стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на
икономическата
политика,
която ще бъде
съсредоточена
върху
ключовите
области, в
които е
необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
за устойчив
растеж и
конкурентоспособността
на Европа.
(3)
На 13 юли 2010
г. Съветът
прие
препоръка
относно основните
насоки за
икономическите
политики на
държавите-членки
и Съюза (2010—2014 г.).
Държавите-членки
и, когато е
уместно,
Европейския съюз,
бяха
поканени да
вземат
предвид насоките
в своите
икономически
политики.
(4)
На
12 януари 2011 г.
Комисията
прие първия
годишен
обзор на
растежа, с
което
постави
началото на
нов цикъл на
икономическото
управление в
ЕС и на
първия
европейски
семестър за
предварителна
интегрирана
координация
на
политиката
съгласно стратегията
„Европа 2020“.
(5)
На 25 март
2011 г.
Европейският
съвет
утвърди приоритетите
за
фискалната
консолидация
и
структурната
реформа (в
съответствие
със
заключенията
на Съвета от
15 февруари и
7 март 2011 г. и
въз основа на
годишния
обзор на растежа,
изготвен от
Комисията).
Той подчерта
необходимостта
да се даде
приоритет на
възстановяването
на
стабилността
на бюджетите
и фискалната
устойчивост,
намаляването
на безработицата
чрез реформи
на пазара на
труда и
полагането
на нови
усилия за
повишаване
на растежа.
Съветът
поиска от
държавите-членки
да превърнат
тези
приоритети в
конкретни мерки,
които да
бъдат
включени в
техните програми
за
стабилност
или в
програмите
за конвергенция
и в
националните
програми за
реформи.
(6)
На 25 март
2011 г.
Европейският
съвет също
така прикани
държавите-членки,
участващи в
пакта „Евро
плюс“, да
представят
своите задължения
достатъчно
рано, за да
бъдат включени
в програмите
им за
стабилност
или в програмите
им за
конвергенция
и в националните
програми за
реформи.
(7)
През
април и май 2011 г.
държавите-членки
от
Еврозоната
предадоха
своите
програми за
стабилност
за 2011 г., които
обхващат
периода 2011—2014 г., и
своите
национални
програми за
реформи за 2011 г.
Тези програми
бяха оценени
едновременно.
(8)
Опитът,
който даде
първото
десетилетие
от
въвеждането
на еврото,
като цяло
подчерта
многото
предимства
на единната
валута. При
все това
глобалната
криза имаше
за резултат
силно
свиване на
икономиката
през 2009 г., което
снижи нивото
на БВП на
Еврозоната
до под това
от 2006 г. Докато
през 2010 г. БВП
нарасна
отново,
производството
още остава на
ниво под това
от 2007 г.
Вследствие
на това
безработицата
в Еврозоната
нарасна от 7,6 %
през 2007 г. до 10,1 %
през 2010 г.
Състоянието
на публичните
финанси в
Еврозоната
се влоши,
което
предизвика
съществена
преоценка на
рисковете за
държавния
дълг в някои
държави-членки
и доведе до рискове
за
макроикономическата
стабилност.
Сега отново
се наблюдава
растеж, който
показва
различия
между
държавите-членки,
като
отразява
както
структурни,
така и циклични
различия.
Кризата
предизвика
намаление на
макроикономическите
дисбаланси,
които се бяха
развили
преди нея.
Остава да се
види обаче
дали това е
достатъчно и
устойчиво.
(9)
Балансите
по
консолидирания
държавен бюджет
в Еврозоната
като цяло
започнаха да
се подобряват
през 2010 г. и, въз
основа на
прогнозата
на Комисията
от пролетта,
при условие
че политиките
останат
непроменени,
се очаква да
продължат да
се
подобряват
през 2011 г.,
въпреки че публичният
дълг
продължава
да бележи
възходяща
тенденция до
2012 г., която
тенденция,
ако не се
вземат мерки
в идните години,
може да
застраши
дългосрочната
фискална
устойчивост,
като се има
предвид комбинацията
от нисък
потенциален
растеж и неблагоприятни
демографски
развития. През
2010 г. дефицитът
в Еврозоната
намаля до 6.0 % от
БВП, като в
същото време
съотношението
на дълга се
увеличи до 85,1 %
от БВП.
Съгласно
целите на
програмата
за
стабилност
от 2011 г. дефицитът
в Еврозоната
ще спадне до 1.3 %
от БВП през 2014 г.
и
съотношението
на дълга
отново ще
покаже
низходяща
тенденция,
като падне
отново до под
85 % от БВП през 2014
г.. след като
достигне
своя връх
през 2012 г. Такъв курс
на фискална
консолидация
за Еврозоната
като цяло би
бил като цяло
съвместим със
засилването
на
възстановяването.
Планираното
влияние на
консолидацията
върху
намалението
на разходите
във връзка с
нарастването
на данъците
увеличава
вероятността
за неговия
успех. Все
още съществува
загриженост
в редица
страни относно
ефективното
прилагане на
плановете. В
допълнение
към това,
няколко
държави-членки
наскоро
приложиха
нови
фискални
правила или
оповестиха
засилването
на
съществуващите
такива, но в
някои
държави-членки
тези правила
ще изискват
допълнителни
мерки, за да станат
напълно
ефективни. С
оглед на
застаряващото
население
реформите на
пенсионната
система и на
системата за
социално
осигуряване
не са
достатъчни
за
гарантиране
на фискална
устойчивост.
(10)
Отговор
на ЕС чрез
политиките
доведе до подобрения
за
функционирането
и стабилността
на финансовата
система.
Предизвикателствата
във
финансовия
сектор в
няколко
държави-членки
от
Еврозоната
включват
уязвимостта
на банките от
допълнителни
загуби от
техните
портфейли
или
въвеждане на
по-строги условия
относно
пазарите за
рефинансиране,
продължаването
на
преструктурирането
и
рекапитализацията
на банковия
сектор и,
като
подкрепата
на публичния
сектор за
банковия
сектор все
още трябва да
се бъде
постепенно
отменена.
(11)
Подобренията
в
продуктивността
и конкурентоспособността
са
необходими
за увеличаване
на
потенциала
за растеж на
Еврозоната и
за да се реши
проблема с
макроикономическите
дисбаланси в
Еврозоната. В
този аспект
държавите-членки
на
Еврозоната
оповестиха редица
структурни
реформи в
своите
програми за
национални
реформи. При
все това все
още има
недостатъци
при мерките,
необходими
за подобряване
на
функционирането
на техните продуктови
и трудови
пазари,
по-специално относно
секторите на
услугите,
благоприятстващата
растежа
фискална
консолидация
и системата
за
определяне
на заплати.
(12)
С цел да
се гарантира
правилното
функциониране
на Икономическият
и паричен
съюз (ИПС),
държавите-членки
от
Еврозоната
имат
специфичното
задължение
да
разглеждат
своите
икономически
политики
като област
на обща
загриженост
поради
потенциала
от странични
ефекти между
страните,
които имат
обща валута.
Поради това се
доказа
необходимостта
от
по-всеобхватен
и постоянен
основен
преглед на
координацията
на
икономическата
политика на
ниво ЕС и на
ниво
Еврозоната, в
светлината
на кризата и
текущите
предизвикателства.
Интегрираният
годишен
цикъл за
наблюдение,
вграден в „европейския
семестър“,
пакта „Евро
плюс“, засилената
рамка за
икономическо
управление,
както е
предложена
от Комисията,
създаването
на
Европейския
комитет за
системен риск
(ЕКСР) и
Европейските
надзорни
агенции, както
и на
Европейския
механизъм за
стабилност,
са
съществени
елементи ,
някои от които
остава да
бъдат
напълно
приети и/или
приложени.
Пактът „Евро
плюс“
допълнително
засилва тази
рамка.
(13)
Комисията
оцени
програмите
за стабилност
и
националните
програми за реформи
на
държавите-членки
на Еврозоната[2], като
взе предвид
необходимостта
за засилване
общото
икономическо
управление
на Еврозноата.
Тя счита, че
са
необходими
стриктно
придържане
към
бюджетните
цели, заедно
със
засилване в
някои
държави-членки,
както и допълнителни
мерки за
засилване на
фискалните
правила и
устойчивост.
Трябва също така
да бъдат
предприети
допълнителни
стъпки за
подобряване
на
финансовата
стабилност,
на стимулите
за работа, на
механизмите
за
определяне
на заплатата,
на ефективността
на секторите
на услугите и
на
управлението
на Еврозоната,
ПРЕПОРЪЧВА
държавите-членки,
чиято валута
е еврото да
предприемат
действия в
периода 2011—2012 г.
за:
(1)
Стриктно
придържане
към
бюджетните
цели, установени
в техните
програми за
стабилност
за 2011 г., както и
в
меморандумите
за
разбирателство
в държавите-членки,
получаващи
финансова помощ
от ЕС/МВФ и,
където е
приложимо,
засилване на
усилията за
консолидация
в съответствие
със
становището
на Съвета.
(2)
Гарантиране
на фискална
дисциплина
както на
национално, така
и на
поднационално
ниво чрез
въвеждане на
фискални
ставки,
подкрепени
от достатъчно
силен и
обвързващ
правен
контекст;
(3)
Прилагане
на реформи в
системите за
социално
осигуряване,
които
осигуряват
фискална
устойчивост,
с дължимото
внимание за
адекватността
на пенсиите и
социалните
придобивки,
по-специално
чрез
приравняване
на пенсионните
системи към
националната
демографска ситуация.
(4)
Подобряване
на
функционирането
и стабилността
на
финансовата
система,
използване
на
резултатите
от
предстоящите
стрес-тестове
на ниво на
Съюза, за да
се гарантира,
че банковия
сектор ще
стане
устойчив на
възможни
допълнителни
загуби или
ограничения
на финансирането
и че
нежизнеспособните
финансови
институции
са в
състояние да
се преструктурират
или да
излязат от
пазара без да
създадат
ненужно
напрежение
на финансовите
пазари.
(5)
Продължаване
на данъчните
реформи,
които дават
приоритет на
благоприятстващи
растежа
данъчни
източници,
като се
запазят общите
данъчни
приходи, в
частност
чрез намаляване
на данъчното
облагане на
труда, за да
стане той
привлекателен;
когато се
намаляват
публичните
разходи, да
се защитят пера,
които
увеличават
растежа, като
разходи за
изследвания
и развитие;
когато е
необходимо
да се изменят
споразуменията
за определяне
на заплатите
и
механизмите
за индексация
в диалог със
социалните
партньори,
така че да се
гарантира че
заплатите
растат във връзка
с
продуктивността
и
конкурентоспособността.

(6)
Въвеждане
на
допълнителни
реформи в
сектора на
услугите, в
частност
чрез
премахване
на
неоправдани
ограничения
на професионалните
услуги,
търговията
на дребно и
мрежовите
индустрии.
(7)
Пълно
прилагане на
ангажиментите,
поети по
пакта „Евро
плюс“, така че
да се увеличи
растежа,
конкурентоспособността
и заетостта в
Еврозоната.
Съставено
в Брюксел на [….]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ C…, …г., стр....
[2]               SEC(2011) 737.


title: 2008/468/ЕО: Препоръка на Комисията от 30 май 2008 година относно мерки за ограничаване на рисковете от веществата цинков окис, цинков сулфат и трицинков бис (ортофосфат) (нотифицирано под номер C(2008) 2322) (Текст от значение за ЕИП)

text:
               20.6.2008

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 161/47

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА

   от 30 май 2008 година
   относно мерки за ограничаване на рисковете от веществата цинков окис, цинков сулфат и трицинков бис (ортофосфат)
   (нотифицирано под номер C(2008) 2322)
   (текст от значение за ЕИП)
   (2008/468/ЕО)
   КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
   като взе предвид Регламент (ЕИО) № 793/93 на Съвета от 23 март 1993 г. относно оценка и контрол на рисковете от съществуващите вещества (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               В рамките на Регламент (ЕИО) № 793/93 следните вещества са определени като приоритетни вещества за оценка в съответствие с Регламент (ЕО) № 2268/95 на Комисията от 27 септември 1995 година относно втория списък с приоритетни вещества, предвидени по силата на Регламент (ЕИО) № 793/93 (2)

                           —

                           цинков окис,

                           —

                           цинков сулфат,

                           —

                           трицинков бис (ортофосфат).

               (2)

               Държавата-членка, определена за докладваща съгласно горепосочения регламент на Комисията, извърши дейностите по оценка на риска за хората и околната среда от тези вещества съгласно Регламент (ЕО) № 1488/94 на Комисията от 28 юни 1994 г. за установяване на принципите за оценка на рисковете за хората и околната среда от съществуващи вещества в съответствие с Регламент (ЕИО) № 793/93 (3) и предложи стратегия за ограничаване на рисковете.

               (3)

               Бяха проведени консултации с Научния комитет по токсичност, екотоксичност и околна среда (SCTEE) и с Научния комитет по рисковете за здравето и околната среда (SCHER) и те дадоха становища по отношение на оценките на рисковете, извършени от докладчика. Становищата бяха публикувани на интернет адреса на горепосочените научни комитети.

               (4)

               Резултатите от оценката на риска и последващите резултати от стратегиите за ограничаване на рисковете бяха представени в съответното Съобщение на Комисията (4).

               (5)

               Уместно е въз основа на тази оценка да се препоръчат мерки за ограничаване на рисковете от веществата, обхванати от настоящата препоръка и горепосоченото съобщение.

               (6)

               Мерките за ограничаване на рисковете, предвидени в настоящата препоръка, са в съответствие със становището на комитета по член 15, параграф 1 от Регламент (ЕИО) № 793/93,

         ПРЕПОРЪЧВА:
   РАЗДЕЛ 1
   ЦИНКОВ ОКИС

         (CAS № 1314-13-2; Einecs № 215-222-5)

   ЦИНКОВ СУЛФАТ

         (CAS № 7733-02-0; Einecs № 231-793-3)

   ТРИЦИНКОВ БИС (ОРТОФОСФАТ)

         (CAS № 7779-90-0; Einecs № 231-944-3)

   Мерки за ограничаване на рисковете за околната среда (1, 2, 3, 4, 5)

               1.

               За речните басейни, където емисиите на цинк могат да представляват риск, засегнатите държави-членки следва да установят стандарти за качество на околната среда (наричани по-долу „EQS“). Националните мерки за ограничаване на замърсяването за постигане на тези EQS през 2015 г. следва да бъдат включени в плановете за стопанисване на речните басейни в съответствие с разпоредбите на Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5).

               2.

               Държавите-членки следва да предоставят информация на Комисията относно приноса на отделните източници и пътищата за проникване на цинка във водната среда, възможните проверки и също относно равнищата на цинк във водната среда, с цел да се обмисли възможното включване на цинка в следващия преглед на приложение X към Директива 2000/60/ЕО.

               3.

               В разрешенията, издавани по силата на Директива 2008/1/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), компетентните органи в съответните държави-членки следва да определят условия, норми за допустимите емисии или еквивалентни параметри или технически мерки по отношение на цинка и неговите съединения с цел инсталациите да оперират в съответствие с най-добрите налични техники (наричани по-долу „НДНТ“), като се отчитат техническите характеристики на съответните инсталации, тяхното географско положение и местните условия на околната среда.

               4.

               Държавите-членки следва да контролират внимателно прилагането на НДНТ по отношение на цинка и неговите съединения и да докладват на Комисията за всички значими факти в рамките на обмяната на информация за НДНТ.

               5.

               Местните емисии в околната среда следва, когато е необходимо, да се контролират съгласно национални правила, за да се гарантира, че няма да има рискове за околната среда.

         РАЗДЕЛ 2
   АДРЕСАТИ

               6.

               Адресати на настоящата препоръка са държавите-членки.

      Съставено в Брюксел на 30 май 2008 година.

            За Комисията

         Stavros DIMAS

            Член на Комисията

      (1)  ОВ L 84, 5.4.1993 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) № 1882/2003 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 284, 31.10.2003 г., стр. 1).

      (2)  ОВ L 231, 28.9.1995 г., стр. 18.

      (3)  ОВ L 161, 29.6.1994 г., стр. 3.

      (4)  ОВ C 155, 20.6.2008 г., стр. 1.

      (5)  ОВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1. Директива, последно изменена с Директива 2008/32/ЕО (ОВ L 81, 20.3.2008 г., стр. 60).

      (6)  ОВ L 24, 29.1.2008 г., стр. 8.


				|

		52013DC0359

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Испания за 2013 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за периода 2012—2016 г. /* COM/2013/0359 final - 2013/ () */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Испания за
2013 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета относно
програмата
за
стабилност
на Испания за
периода 2012—2016 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от
7 юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на
Европейския
парламент и
на Съвета от
16 ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и
по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[4],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета
по заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       На
26 март 2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места — стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена координация
на
икономическите
политики, която
стратегия ще
се
съсредоточи
върху ключовите
области, в
които е
необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и конкурентоспособност.
(2)       На
13 юли 2010 г. въз
основа на
предложенията
на Комисията
Съветът прие
препоръка
относно
общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на
21 октомври
2010 г. прие
решение относно
насоките за
политиките
на държавите
членки по
заетостта[5], като
двата акта
заедно
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националните
си
икономически
политики и
политики по
заетостта.
(3)       На
29 юни 2012 г.
държавните и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт
за растеж и
работни
места, с
който се предоставя
съгласувана
рамка за
действие на равнището
на отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се
използват
всички
възможни
лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха
решение
относно
действията,
които да
бъдат
предприети
на равнище
държави
членки, като
по-конкретно изразиха
пълната си
ангажираност
с постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на
специфичните
за държавите
препоръки.
(4)       На
6 юли 2012 г.
Съветът прие
препоръка
относно
националната
програма за
реформи на
Испания за
2012 г. и даде
становището
си относно актуализираната
програма за
стабилност на
Испания за
периода 2011—2015 г.
(5)       На
28 ноември 2012 г.
Комисията
прие
Годишния обзор
на растежа[6], с
което
постави
началото на
Европейския
семестър за
координация
на
икономическите
политики за
2013 г. На
28 ноември 2012 г.
въз основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията прие
Доклада за
механизма за
предупреждение[7], в
който беше
посочено, че
Испания е
една от държавите
членки, за
които ще се
извърши задълбочен
преглед.
(6)       На
14 март 2013 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
бюджетна
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от
провеждане
на
диференцирана
и
благоприятстваща
растежа
бюджетна консолидация,
възстановяване
на нормалните
условия за
отпускане на
заеми в
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на публичната
администрация.
(7)       На
10 април 2013 г.
Комисията
публикува
резултатите
от
задълбочения
преглед[8] за
Испания,
извършен
съгласно
член 5 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011.
Анализът на
Комисията
даде
основание да
се заключи,
че в Испания
са налице
прекомерни
макроикономически
дисбаланси.
По-конкретно,
много високите
равнища на
вътрешния и
външния дълг
продължават
да създават
рискове за растежа
и
финансовата
стабилност; в
банковия
сектор
протича
процес на
рекапитализация
и
преструктуриране,
включително
с публични
средства;
липсата на
достатъчно
гъвкавост на
продуктовия
и трудовия
пазар допринася
за високата и
растяща
безработица
и в по-общ
план
възпрепятства
адаптирането
на икономиката.
Въпреки че се
извършват
корекции, мащабът
на
необходимото
адаптиране
изисква
непрекъснати
решителни
политически действия
в областта на
пазарите на
продукти и
услуги,
пазара на
труда,
финансовия
сектор и публичните
финанси.
(8)       На
30 април 2013 г.
Испания
представи
своята програма
за
стабилност
за 2013 г.,
обхващаща
периода 2012—2016 г.,
както и
своята
национална
програма за
реформи (НПР)
за 2013 г. Двете
програми бяха
оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(9)       Съгласно
оценката на
програмата
за стабилност
за 2013 г.,
извършена в
съответствие
с член 5,
параграф 1 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета,
Съветът е на
мнение, че
макроикономическият
сценарий, въз
основа на
който са изготвени
бюджетните
прогнози в
програмата, е
до голяма
степен
реалистичен
за 2013 г. и подлежи
на известни
рискове от
постигане на
по-лоши от
предвидените
резултати
през 2014 г. и през
следващите
години в
сравнение с
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2013 г.
Въпреки че в
програмата
се
прогнозира по-нисък
растеж в
периода 2014—2016 г.
в сравнение с
пролетната
прогноза на
Комисията за
2013 г., последната
се основава
на
хипотезата,
че няма да
има
изменение на
политиката, и
следователно
не взема
предвид
бюджетната
консолидация,
която ще е
нужна за постигането
на
бюджетните
цели на
програмата.
Целта на
изложената в
програмата
бюджетна
стратегия е
намаляване
на дефицита
по консолидирания
държавен
бюджет под
референтната
стойност от
3 % от БВП до 2016 г.
За консолидацията
се разчита
основно на
ограничаване
на разходите
с намаляване
на съотношението
на разходите
с
3,7 процентни
пункта в периода
2012—2016 г., но също
така и на
някои мерки за
увеличаване
на приходите.
Въз основа на
(преизчисленото)
структурно
салдо[9]
планираното
в програмата
годишно
подобрение
при
структурния
дефицит е
съответно 1,2 %,
0,4 %, 0,9 % и 0,9 % от БВП
за годините в
периода 2013—2016 г.
След
коригирането
на
прекомерния
дефицит в
програмата
се
потвърждава
средносрочната
бюджетна цел
(СБЦ) за балансирана
бюджетна
позиция в
структурно
изражение,
която да бъде
постигната
до 2018 г. СБЦ е
по-амбициозна
от
изискваната
от Пакта за
стабилност и
растеж.
Предвиденият
темп на
корекция в
структурно
изражение през
2017—2018 г.
представлява
достатъчен
напредък към
постигане на
СБЦ. В
програмата
се предвижда
съотношението
на държавния
дълг към БВП
да достигне
върхова
стойност през
2016 г. и след
това да
започне да
намалява. Изпълнението
на плановете
за
коригиране
на дефицита и
дълга е
изложено на
рискове от постигане
на по-лоши от
предвидените
резултати.
Мерките в
подкрепа на
целите за
дефицита не
са
достатъчно
конкретизирани,
особено на
регионално
равнище. В
програма не се
представят
мерки за 2016 г., а
предишните
временни
мерки са
удължени
само до 2014 г. Планираните
икономии от
реформата на
местното
управление
подлежат на
значителни рискове,
свързани с
изпълнението.
Освен това
съществува
несигурност
във връзка с
икономическата
и
финансовата
ситуация и
ситуацията
на пазара на
труда, както
и тенденциите
при приходите
в контекста
на
продължаващите
големи
макроикономически
дисбаланси.
Цялостното
осъществяване
на приетата
реформа на
ранното
пенсиониране
и
постигането на
съгласие
относно
коефициента
за устойчивост
биха
намалили
рисковете в
системата за
социална сигурност.
Налице е
допълнителен
риск, дължащ
се на
условните
пасиви,
свързани със
схемите за
защита на
активите/гаранциите.
Отбелязан бе
значителен
напредък в
докладването
на
изпълнението
на бюджета,
но съществуват
възможности
за едно
по-прозрачно
и своевременно
изпълнение
на
предвидените
в Закона за
бюджетна
стабилност
механизми за
превенция и
корекция.
Липсва
системно и
своевременно
докладване
относно
просрочените
задължения
на държавата,
чийто голям
обем наложи
необходимостта
от ad hoc схема за
изплащането
им. Отчита се
изоставане
от графика за
създаването
на независим
фискален
съвет. Предложеното
преразглеждане
на правилата
за
индексиране
за всички
публични
приходи и
разходи би
довело до
бюджетни
икономии и по-добра
способност
на цените да
реагират на
икономическите
условия. В
НПР също така
се отчита
нуждата от
допълнително
повишаване на
ефективността
на разходите
в сектора на здравеопазването
и разходите
за фармацевтични
продукти,
например
чрез
преразглеждане
на
референтните
цени и
централизиране
на закупуването
на
фармацевтични
продукти или
чрез
разширяване
на
съвместните
плащания.
(10)     Въпреки
че през 2012 г. се
извърши
значително ребалансиране
на
относителната
данъчна тежест
в посока на
облагане на
потреблението
и облагане,
свързано с
опазването
на околната
среда,
съотношението
на данъците
към БВП в
Испания
продължава
да е сред
най-ниските в
ЕС.
Ефективността
на системата
на данъчно
облагане
може
допълнително
да се повиши,
като се
увеличи
дялът на
по-благоприятните
за растежа
косвени
данъци и се
предприемат
мерки за
борба с
данъчните
измами и укриването
на данъци в
съответствие
с усилията за
бюджетна
консолидация.
Испания предприе
някои мерки
по отношение
на стимулите
към
задлъжняване
в
корпоративното
данъчно
облагане, но
са
необходими
допълнителни
усилия в
контекста на
висока
задлъжнялост
на частния
сектор.
(11)     Програмата
за реформи
във
финансовия
сектор се
движи по
план.
По-конкретно,
бяха извършени
необходимите
рекапитализации
и бе
създадено
дружеството
за
управление
на активи Sareb. В
съответствие
с решенията
съгласно
правилата за
държавна
помощ
преструктурирането
на банките ще
изисква
постоянно
внимание
през следващите
години. За да
облекчи
затрудненията
на предприятията
по отношение
на финансирането
и
ликвидността,
през 2012 г.
Испания приложи
мащабен план
за изплащане
на
търговските
задължения
на държавата
към
предприятията
(23,7 млрд. EUR) и
стартира
различни
инициативи,
за да разшири
възможностите
на фирмите за
финансиране.
За 2013 г. е
предвидено
продължение
на плана за
изплащане на
търговските
задължения
на държавата.

(12)     Положението
на пазара на
труда
продължава
да е
критично.
Преориентирането
на икономиката
в посока на
намаляване
ролята на вътрешното
търсене и
строителството
в контекста
на липса на
гъвкавост на
пазара и несъответствие
между търсените
и
предлаганите
квалификации,
наред с други
фактори,
допринесоха
за увеличаване
на равнището
на
безработицата
до 27 % в
началото на
2013 г. Особена
тревога буди
значителното
увеличение
на
младежката
безработица
до 56 % и
увеличението
на
дългосрочната
безработица
до 44,4 % от
общата
безработица
в края на 2012 г.
Наличните
данни сочат,
че реформата
на пазара на
труда от 2012 г. е
започнала да
води до
по-висока
вътрешна (за
предприятията)
гъвкавост, до
известно
намаляване на
разходите за
съкращения и
до засилващо
се задържане
на ръста на
заплатите. В
НРП бе
обявено, че
през юли 2013 г.
ще бъде
представена
официална
оценка на
реформата
спрямо
заявените
цели с цел тя
да бъде допълнена,
където това е
необходимо.
Реформите в
сферата на
активните
политики по
заетостта се
забавиха, все
още са нужни
действия за
модернизиране
и подсилване
на самата
обществена
служба по
заетостта, а
наскоро
приетото
отваряне на
процеса за
частни
агенции за
устройване
на работа все
още не е
започнало да
функционира
пълноценно, като
същото се
отнася и за
сътрудничеството
между
националните
и
регионалните
обществени
служби по
заетостта
(Единен
портал за заетост).

(13)     Високият
дял на
безработните
без формална
квалификация
(35 %) и
недостатъчното
съобразяване
на
образованието
и обучението
с нуждите на
пазара на
труда
допринасят
за високото
равнище на
младежката
безработица,
както и за
дългосрочната
безработица.
Представената
през март 2013 г.
национална
стратегия за
младежка
заетост и
предприемачество
за периода
2013—2016 г. съдържа
редица
краткосрочни
и
по-дългосрочни
мерки за
подобряване
на
възможностите
на младите
хора за
заетост.
Същевременно
бе въведено
двустранно
професионално
обучение, като
осъществяването
на пилотни
проекти започна
още през 2012 г. В
НПР за 2013 г. се
подчертава
също така
колко важни
са бързото
осъществяване
на реформата
на
образователната
система и
подобряването
на
цялостното
качество на
образованието
и обучението.
(14)     Главно
заради
ситуацията
на пазара на
труда, но
също и поради
ограничената
ефективност
на социалната
закрила в
намаляването
на бедността,
Испания е на
ниво под
средното за
ЕС при
основните
ключови
показатели
за измерване
на бедността
и социалното
изключване,
като децата
са особено
изложени на
риск. Като
цяло не бяха
регистрирани
значими подобрения
в
разработването
на нови мерки
на политиката.
В НПР не е
включена
информация
за съдържанието
или графика
за
одобряване
на националния
план за
действие
относно
социалното
приобщаване
за периода
2013—2016 г.
Основните
предизвикателства
се състоят в
нуждата от
рационализиране
на целите и
ресурсите съгласно
адекватна
рамка на
политиката, подобряване
на
управлението
и междуинституционалната
координация
на
национално, регионално
и местно
равнище,
опростяване на
процедурите
за лицата,
кандидатстващи
за социална помощ,
и
разглеждане
на пречките
пред мобилността.
Известен
напредък бе
регистриран
при мерките
за справяне с
детската
бедност и
повишаване
ефективността
на услугите
за семейно
подпомагане.
(15)     Слабостите
в бизнес
средата, като
например
сегментацията
на вътрешния
пазар или
пречките за
навлизане в
отрасли в
сектора на
услугите,
пречат на създаването
на работни
места и
постигането
на напредък
при
реформите в
тази сфера отнема
повече време
от
предвиденото
в плана за
реформи от
септември
2012 г. Първият
проект на
Закона за
единството
на пазара бе
приет от
правителството
през януари
2013 г., като се
очаква той да
бъде окончателно
одобрен от
парламента
до края на 2013 г.
Съгласно
потвърдените
ангажименти
в НПР за 2013 г. се
предвиждат
изготвянето
до края на
юни 2013 г. на
първи проект
на закона за професионалните
услуги и
окончателното
приемане
преди края на
2013 г. на Закона
за предприемачеството
и
интернационализацията
на
дружествата.
Въпреки
очакваните
ефекти от
тези реформи
все още са
налице възможности
за
допълнително
облекчаване
на условията
за навлизане
на пазара и
излизане от
него,
по-конкретно
чрез
намаляване
на сроковете,
нужни за
получаване
на лиценз за търговска
дейност, и
чрез
преразглеждане
на
нормативната
уредба за
обявяване в
несъстоятелност.
Освен това
следва да се
предприемат
действия за
премахване
на
регулаторните
и другите
пречки пред
растежа на
предприятията.
Въпреки
предприетите
неотдавна реформи
пречките
пред
навлизането
на пазара на
големи
обекти за
търговия на
дребно продължават
да
ограничават
конкуренцията
в сектора за
търговия на
дребно. През
септември
2012 г. правителството
прие
проектозакон
за сливане на
националния
орган за
защита на
конкуренцията
с надзорните
и
регулаторните
органи в шест
сектора,
създавайки
по този начин
един
единствен
орган —
Националната
комисия за
пазарите и
конкуренцията
(НКПК). Цел на
тази реформа
е
последователното
прилагане на
принципите
на
конкуренцията
в различните
сектори на
икономиката.
Премахването
през 2012 г. на
данъчното
приспадане
на лихвите,
платени по
погасяване и
изплащане на
ипотечни
кредити, бе
от
съществено
значение за
това
насочеността
на
облекченията
да бъде
изместена от
придобиването
на жилище, но
усилията за
създаване на
по-голям и
по-ефективен
пазар за
наемане на
жилища, който
също така би
подпомогнал
трудовата
мобилност,
все още се
намират в
ранна фаза.
(16)     Все
още не са
предприети
действия за
окончателно
справяне с
тарифния
дефицит в
сектора на
електроенергията,
който е
свързан с потенциално
голям
условен
пасив за
бюджета и със
значителни
макроикономически
рискове, тъй
като мерките,
представени
през 2012 г. и в началото
на 2013 г., бяха
недостатъчни.
В НПР за 2013 г.
правителството
обяви, че до
края на юни 2013 г.
ще бъде
представен
проектозакон
за допълнителни
реформи в
сектора на
електроенергията.
Съществуват
възможности
за
допълнително
увеличаване
на конкуренцията
на пазара на
дребно на
електроенергия.
Транспортната
инфраструктура
е предостатъчна,
но са налице
възможности
за по-строг
избор на
инвестициите
и за отреждане
на приоритет
на
ефективната
поддръжка на
съществуващите
мрежи.
Създаването
на независима
обсерватория,
както е
планирано, би
помогнало в
това
отношение. В
същото време
технически и
юридически
пречки
възпрепятстват
конкуренцията
в
железопътния
товарен и пътнически
транспорт.
(17)     В
условията на
силна
децентрализация
е необходима
засилена
координация
между различните
публични
администрации,
както с цел
ограничаване
на разходите,
така и за да се
ограничи
административната
тежест за предприятията
и
домакинствата.
За тази цел
бяха
предприети
или са в ход
няколко на
брой
инициативи.
По-конкретно,
през февруари
2013 г.
правителството
представи
проектозакон
за реформа на
местната
администрация
(който трябва
да бъде приет
от парламента
преди края на
2013 г.) и бе
създадена комисия
за реформата
на
публичната
администрация.
До края на
юни 2013 г. тя ще
представи предложения
за реформа на
испанската
публична
администрация.
Протичат
реформи за подобряване
на
функционирането
на съдебната
система.
Въпреки това
при някои
мерки се натрупват
забавяния и
продължават
да са налице
възможности
за
повишаване
на ефективността
на
испанската
съдебна
власт.
(18)     В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Испания. Тя
извърши оценка
на програмата
за
стабилност и
на
националната
програма за
реформи.
Комисията
взе предвид
не само
тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
бюджетна и
социално-икономическа
политика в
Испания, но и
тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнище ЕС
към бъдещите
решения на
държавите
членки.
Нейните
препоръки в
рамките на
европейския
семестър са изразени
в
препоръки 1―10
по-долу.
(19)     С
оглед на тази
оценка
Съветът
разгледа
програмата за
стабилност
на Испания,
като
становището му[10] е
изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(20)     С
оглед на
задълбочения
преглед,
направен от
Комисията, и
тази оценка
Съветът
разгледа
националната
програма за
реформи и
програмата
за
стабилност.
Заключението
от оценката
е, че
предложената
програма за
реформи е
широкообхватна
и се движи в
правилната
посока.
Същевременно
в оценката се
набляга на
спешната
необходимост
от приемане и
ефективно
осъществяване
на липсващите
реформи, за
да могат те
да започнат
да генерират
очакваните
положителни
ефекти. Препоръките
на Съвета
съгласно
член 6 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 са
отразени в
препоръки 1, 2, 3,
4, 5, 7, 8 и 9 по-долу,
(21)     В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
също така
извърши
анализ на
икономическата
политика на
еврозоната
като цяло. На
тази основа
Съветът
отправи
специфични
препоръки
към
държавите
членки, чиято
парична единица
е еврото.
Испания
следва също
така да гарантира
цялостното и
навременно
изпълнение
на тези
препоръки,
ПРЕПОРЪЧВА
на Испания да
предприеме
следните
действия
през периода
2013—2014 г.:
1.           Да
осъществи
подобрението
на
структурното
бюджетно
салдо
съгласно
изискванията
на
препоръката
на Съвета в
рамките на
процедурата
при
прекомерен
дефицит, за да
гарантира
коригиране
на
прекомерния
дефицит до
2016 г. За тази
цел да
приложи
мерките,
приети в
бюджетните
планове за
2013 г., на всички
нива на
управление и
да укрепи
средносрочната
бюджетна
стратегия с
достатъчно конкретни
структурни
мерки за
периода 2014—2016 г.
Трайното
коригиране
на
фискалните
неравновесия
се основава
на
надеждното
провеждане
на
амбициозни
структурни
реформи,
които биха
повишили
капацитета
за приспособяване
и биха
увеличили
потенциалния
растеж и
заетост. След
коригирането
на прекомерния
дефицит да
осъществи
структурната
корекция с
подходящи
темпове, така
че да постигне
средносрочната
цел до 2018 г. Да
осигури
строго и
прозрачно
изпълнение
на превантивните
и коригиращи
мерки,
предвидени в
закона за
бюджетната
стабилност.
Да създаде независим
бюджетен
орган преди
края на 2013 г., който
да
предоставя
анализи и
съвети и да
следи за
съответствието
на
фискалната
политика с
националните
фискални
правила и фискалните
правила на
ЕС. Да
повиши
ефективността
и качеството
на публичните
разходи на
всички нива
на
управление и
да извърши
систематичен
преглед на
основните
разходни позиции
до март 2014 г. Да
повиши
ефективността
на разходите
в сектора на
здравеопазването,
като
същевременно
запази
достъпността
за уязвимите
групи,
например
чрез намаляване
на разходите
на болниците
за
фармацевтични
продукти,
засилване на
координацията
между
различните
видове грижи
и подобряване
на стимулите
за ефективно
използване на
ресурсите. Да
предприеме
мерки за
намаляване
на оставащия
обем
просрочени
задължения
на държавата,
да избягва
допълнителното
им натрупване
и редовно да
публикува
данни за неуредените
суми. Да
приеме
закона за
премахване
на индексирането
с цел да
намали
инфлацията
на публичните
приходи и
разходи, така
че той да
може да влезе
в сила до
началото на
2014 г., и да
обмисли
предприемането
на допълнителни
стъпки с цел
да ограничи
прилагането
на клаузите
за
индексация.
До края на 2013 г.
да приключи с
урегулирането
на коефициента
за
устойчивост,
за да осигури
дългосрочната
финансова
стабилност
на пенсионната
система,
включително
като
предвиди, че
пенсионната
възраст ще се
увеличава в
съответствие
с
увеличаването
на продължителността
на живота;
2.           Да
извърши
системен
преглед на
данъчната система
до март 2014 г. Да
обмисли
допълнителното
ограничаване
на фискалните
разходи в
областта на
прякото данъчно
облагане, да
проучи
възможностите
за
допълнително
ограничаване
на прилагането
на намалени
ставки на ДДС
и да предприеме
допълнителни
стъпки в
областта на
данъчното
облагане,
свързано с
околната
среда, особено
по отношение
на данъците
върху
горивата. Да
предприеме
допълнителни
мерки по
отношение на
стимулите
към
задлъжняване
в корпоративното
данъчно
облагане. Да
активизира
борбата със
сивата
икономика и
недекларирания
труд;
3.           Да
изпълни
програмата
във финансовия
сектор за
рекапитализация
на финансовите
институции, в
това число
мерките за
насърчаване
на
небанковото
посредничество,
приети през
ноември 2012 г.;
4.           Да
приключи
оценката на
реформата на
пазара на
труда от 2012 г.,
като обхване
пълната гама
от заложени в
нея цели и
мерки, до юли
2013 г. и при
необходимост
да представи
изменения до
септември 2013 г.
До юли 2013 г. да
приеме
националния
план за заетостта
за 2013 г. и бързо
да проведе
ориентирана
към
резултатите
реформа на
активните
политики по
заетостта,
включително
чрез
подобряване
на насочването
и повишаване
на
ефективността
на предоставяните
напътствия.
Да укрепи и
модернизира
обществените
служби по
заетостта, за
да осигури
ефективна
индивидуализирана
помощ за
безработните
лица в
зависимост
от техния профил
и нужди от
обучение. Да
повиши
ефективността
на
програмите
на обучение
за преквалификация
за
по-възрастните
и нискоквалифицираните
работници. Да
въведе в
пълна експлоатация
Единния
портал за
заетост и да
ускори
въвеждането
на
публично-частно
сътрудничество
в услугите за
устройване
на работа, за
да гарантира
ефективното
му прилагане
още през 2013 г.;
5.           Да
приложи и
внимателно
следи за
ефективността
на мерките за
борба с
младежката
безработица,
изложени в
стратегията
за младежко
предприемачество
и заетост за
периода 2013—2016 г.,
например
посредством
гаранция за
младежта. Да
продължи да
полага усилия
за
повишаване
на
адекватността
на образованието
и обучението
към пазара на
труда, за
намаляване
броя на
преждевременно
напускащите
училище и за
насърчаване
на ученето
през целия
живот,
по-конкретно
чрез
разширяване
на
приложението
на двустранното
професионално
обучение
отвъд рамките
на
провежданата
в момента
пилотна фаза,
както и чрез
въвеждане на
всеобхватна система
за
наблюдение
на
резултатите
на учащите до
края на 2013 г.;
6.           Да
приеме и
изпълни
необходимите
мерки за намаляване
броя на
лицата,
изложени на
риск от
бедност и/или
социално
изключване,
като засили
активните
политики по
заетостта с
цел да повиши
пригодността
за заетост на
лицата, които
са по-отдалечени
от пазара на
труда, както
и като подобри
насочването
и повиши
ефикасността
и
ефективността
на мерките за
подпомагане,
включително
качествените
услуги за
семейно
подпомагане;
7.           Да
приеме
спешно и
приложи
проектозакона
за
единството
на пазара и
да ускори
всички
допълнителни
действия, необходими
за бързото му
прилагане. Да
осигури
ефективността,
автономията
и независимостта
на
новосъздадения
регулаторен
орган. До
края на 2013 г. да
приеме и
приложи
Закона за
професионалните
асоциации и услуги
и Закона за
предприемачеството.
Да
прегрупира и
концентрира
схемите за
подпомагане
за интернационализацията
на
предприятията.
Да намали
броя и
продължителността
на процедурите
за
получаване
на лиценз,
включително
за
промишлените
дейности, и
да разпространи
използването
на подхода за
издаване на
„експресен
лиценз“ при
дейностите,
различни от
търговията
на дребно. Да
преразгледа
рамките за несъстоятелност
за
дружествата
и физическите
лица,
включително
чрез
ограничаване
на личната
отговорност
на
предприемачите
и улесняване
на
предоставянето
на втори шанс
на фалиралите
предприятия.
Да премахне
неоправданите
ограничения
за
установяването
на големи
търговски
обекти за
продажба на
дребно. До
март 2014 г. да
извърши
преглед на ефективността
на
регулаторната
рамка с цел
да подпомогне
развиването
на пазара за
наемане на
жилища;
8.           Да
предприеме
мерки за
справяне с
тарифния
дефицит в
сектора на
електроенергията,
като приеме и
приложи
структурна
реформа в сектора
на
електроенергията
до края на 2013 г.
Да
активизира
действията, за
да завърши
свързването
на
електропреносната
и
газопреносната
мрежа със
съседните
държави. Да
намали
условния
пасив за публичните
финанси,
произтичащ
от нерентабилната
транспортна
инфраструктура.
Да осигури
независима
национална
оценка на бъдещите
големи
инфраструктурни
проекти. Да
предприеме мерки
за
осигуряване
на ефективна
конкуренция
в сектора на
услугите за
товарен и пътнически
железопътен
транспорт;
9.           Да
приеме в
съответствие
с
представения
график
реформата на
местната
администрация
и до октомври
2013 г. да
очертае план
за
повишаване
на ефективността
на
публичната
администрация
като цяло. Да
приеме и
осъществи
текущите реформи,
за да повиши
ефективността
на съдебната
система.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               ОВ L 306,
23.11.2011 г., стр. 25.
[3]               COM(2013)359 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 и P7_TA(2013)0053.
[5]               Решение
2013/208/ЕС на
Съвета от
22 април 2013 г.
[6]               COM(2012)750 final.
[7]               COM(2012)751 final.
[8]               SWD(2013) 116 final.
[9]               Салдо,
коригирано спрямо
фазата на
икономическия
цикъл, без еднократните
и другите
временни
мерки, преизчислено
от службите
на Комисията
въз основа на
данните в
програмата и
с помощта на общоприетата
методика.
[10]             Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент (EО) № 1466/97
на Съвета.