               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 343 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Румъния за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Румъния за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който беше посочено, че Румъния ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Румъния за 2016 г.
                  6
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Румъния в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., и напредъкът на Румъния по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед.
                  7
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Румъния няма макроикономически дисбаланси.

               (3)На 28 април 2016 г. Румъния представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за конвергенция за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (5)Третата програма за финансова подкрепа на платежния баланс (2013—2015 г.) приключи през септември 2015 г. без завършен преглед. Третата официална мисия за преглед (16—30 юни 2015 г.), чиято цел бе да се оцени изпълнението на условията на програмата, не бе приключена. Макар да бе постигнат известен напредък в няколко сфери, в ключови области на политиката бяха подкопани настоящите и предишните постижения на програмата. На 1 октомври 2015 г. беше поставено началото на надзора след приключване на програмата, който ще продължи най-малкото докато бъдат погасени 70 % от заема, отпуснат в рамките на първата програма за платежния баланс, т.е. поне до пролетта на 2018 г.

               (6)Спрямо Румъния понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2016 г. правителството планира влошаване на номиналното салдо от -0,7 % през 2015 г. на -2,9 % от БВП през 2016 г. и 2017 г. Очаква се и структурното салдо да се влоши. В програмата се планира отклонение от средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — която беше постигната през 2014 г. и 2015 г., и не планира връщане към нея в рамките на периода на програмата. Според програмата за конвергенция съотношението държавен дълг/БВП се очаква да остане под 40 % през периода на програмата. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен за 2016 г. и леко благоприятен за 2017 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. има риск от значително отклонение както през 2016 г., така и през 2017 г., ако не бъдат въведени промени в политиките. Освен това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. се предвижда общ държавен дефицит в размер на 3,4 % от БВП през 2017 г., над референтната стойност в Договора от 3 % от БВП. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. Съветът е на мнение, че съществува риск Румъния да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. По тази причина ще са необходими допълнителни мерки за гарантиране на съответствие през 2016 г. и 2017 г.

               (7)Фискалната рамка на Румъния е уредена стабилно, но не се прилага ефективно на практика. Нито една от последните фискални мерки, водещи до увеличаване на дефицита, не беше стартирана и приета като част от обичайната бюджетна процедура. През 2015 г. беше нарушено изискването да се включват оценки на въздействието, проверени от Министерството на финансите, за новите законодателни инициативи, които водят до увеличаване на публичните разходи или намаляване на публичните приходи, да се спазват таваните за разходите и да се предлагат компенсаторни мерки при намаляване на приходите. На практика Фискалният съвет разполага с много малко време, за да реагира на бюджетните предложения, а неговите становища и препоръки не се вземат предвид в достатъчна степен. В Закона за бюджета за 2016 г. е заложена цел за бюджетен дефицит от 2,95 % от БВП, което води до значително отклонение от средносрочната цел. Това е промяна на линията на националната фискална рамка.

               (8)В процес на прилагане са редица мерки за подобряване на събираемостта на данъците и на спазването на данъчното законодателство. Те включват задължителни автоматични регистриращи касови апарати, засилени правила за паричните плащания, нова процедура за регистрация по ДДС, засилени проверки от страна на данъчния орган (ANAF) и текущата реорганизация на този орган. Въпреки това, високото ниво на данъчните измами и ниската степен на спазване на данъчното законодателство продължават да бъдат предизвикателство. Недекларираният труд и заниженото деклариране на доходи продължават да тежат върху данъчните приходи и водят до изкривяване на икономиката. Остава ограничена ефективността на мерките, включително тези на инспектората по труда, за ограничаване на недекларирания труд.

               (9)Законът за изравняване на пенсионната възраст за мъжете и жените се разглежда от парламента от 2013 г. насам. С неговото приемане значително ще се увеличи участието в пазара на труда на по-възрастните жени, като се намали разликата между пенсиите на жените и мъжете и рискът от бедност сред възрастните хора.

               (10)Условията на пазара на труда се подобриха през 2015 г. Равнището на безработица е ниско, а равнището на заетост се увеличава. Дългосрочната безработица е под средното за ЕС равнище Въпреки това, все още има значителни предизвикателства, по-специално по отношение на високия процент на младите хора, неангажирани с работа, образование или обучение, като действията за достигането до тях и ефективното им активиране са ограничени.

               (11)Националната агенция по заетостта изостава в предоставянето на персонализирани услуги за търсещите работа и предлага ограничени услуги за работодателите, въпреки задължителното предаване на информация за свободните работни места на Националната агенция по заетостта. Беше приета процедура за предоставяне на специализирана подкрепа за различните категории безработни, но тя все още не се прилага. Сътрудничеството между службите по заетостта и социалните служби е много ограничено, което още повече затруднява активирането на получателите на социални помощи.

               (12)Минималната работна заплата, която е сред най-ниските в ЕС, значително нарасна от 2013 г. насам, като липсата на обективни критерии за нейното определяне създава несигурност. Беше създадена тристранна работна група, която да работи по реформата на процедурите за определяне на минималната работна заплата, но все още няма ясни насоки или критерии, които да отчетат въздействието ѝ върху създаването на работни места, социалните условия и конкурентоспособността. Като цяло социалният диалог остава слаб.

               (13)В Румъния рискът от бедност или социално изключване е един от най-високите в ЕС. Трудовото активиране на хората, получаващи социално подпомагане, е много ограничено, особено в селските райони. Социалният референтен индекс, на който се основава размерът на социалните обезщетения, не се актуализира редовно в съответствие с икономическия контекст, което може да се отрази на адекватността на обезщетенията във времето. Законът за минималния доход, който се очаква да подобри подходящата насоченост и адекватността на обезщетенията и трудовото активиране на получателите на минимален доход, беше внесен в парламента за приемане. В пакета на правителството за борба с бедността има редица мерки, целящи решаване на този проблем чрез използването на комплексен подход (образование, здравеопазване, жилищно настаняване, социална закрила, транспорт).

               (14)Румъния все още е изправена пред предизвикателства, свързани с образованието. Съществуват редица стратегии, които обхващат ученето през целия живот, професионалното образование и обучение, висшето образование и преждевременното напускане на училище. Въпреки това процентът на преждевременно напусналите училище продължава да бъде доста над средното за ЕС, отчасти поради значителните закъснения при изпълнението на стратегията, одобрена през 2015 г. Програмите за превенция и коригиращи действия са ограничени. Уязвимите групи като ромите и децата от бедни семейства продължават да се сблъскват с пречки при достъпа и завършването на качествено образование, особено в селските райони. В областта на образованието и грижите в ранна детска възраст Румъния предприе действия за насърчаване на посещаването на детски градини от деца в неравностойно положение (на възраст 4—6 години). Ограничено остава предлагането на услуги в ранна детска възраст за деца от 0 до 3 години. Приетото неотдавна законодателство за разширяване на разпоредбите относно родителския отпуск, заедно с недостатъчните стимули за работа могат да увеличат пречките пред участието на жените на пазара на труда. Участието в горната степен на средното професионално образование и обучение е над средното за ЕС равнище, но процентът на преждевременно напусналите ученици остава висок. Процентът на завършилите висше образование се увеличава, но качеството и практическата значимост на висшето образование за пазара на труда са ограничени. Участието в образованието за възрастни е много ниско.

               (15)Резултатите в областта на здравеопазването в Румъния са лоши. Очакваната продължителност на живота при раждане е доста под средното за ЕС равнище както за мъжете, така и за жените. Достъпът до здравно обслужване и прекомерното използване на болнични грижи продължават да предизвикват голяма загриженост. Широко разпространените неофициални плащания намаляват достъпа до здравеопазване за лицата с ниски доходи. Румъния прие мерки за подобряване на достъпа до здравеопазване за пенсионерите с ниски доходи и хората в отдалечени и изолирани общности. В процес на развитие е мрежа от социални и здравни медиатори и бе предложен проект за закон за обществените услуги. Деинституционализацията на хората с увреждания продължава да бъде предизвикателство.

               (16)Румъния предприе действия за преодоляване на слабото финансиране на системата за здравеопазване и неефективното използване на публични ресурси в нея. Тези реформи включваха изчистване на просрочените задължения в здравния сектор, повишаване на устойчивостта на разходите за фармацевтични продукти, въвеждане на електронно здравеопазване, подобряване на финансирането на здравната система, създаване на стратегия за пренасочване на средствата от болничните грижи към превантивни и първични здравни грижи, както и централизирани процедури за възлагане на обществени поръчки. Липсата на административен капацитет обаче забавя изпълнението на националната здравна стратегия за периода 2014—2020 г. По-специално, ефективността на здравната система е възпрепятствана от закъснения в оптимизирането на болничния сектор и преминаването от болнични към по-рентабилните извънболнични здравни грижи.

               (17)В Румъния основните различия в развитието са между градските и селските райони. В селските райони резултатите в областта на заетостта, в социалната сфера, здравеопазването и образованието са по-ниски, като хората имат много по-малък достъп до образование, медицински услуги, основни комунални услуги и обществени услуги, поради слабия и разпокъсан административен капацитет на местно равнище. Същевременно социално-икономическото развитие на селските райони е ограничено от недостатъчно развитата транспортна инфраструктура и ограничения обществен и частен транспорт, съчетани с високите разходи за пътуване до работното място и ограничен достъп до широколентова инфраструктура. Ниската добавена стойност в селското стопанство и липсата на икономическа диверсификация в селските райони ограничават развитието на устойчива икономика на тези райони. Голяма част от работната сила в селските райони е заета в домашно или полупазарно земеделие, което е свързано със скрита безработица или неплатен семеен труд, ниска производителност и бедност. Пакетът за борба с бедността, който ще бъде финансиран основно със средства на ЕС, предвижда интегриран подход към борбата с бедността, включително в селските райони. Планира се създаването на интегрирани общностни екипи, предлагащи няколко интегрирани услуги на общностите в неравностойно положение, но тези планове все още не са осъществени.

               (18)Стратегическата рамка за реформа на публичната администрация е в сила от 2014 г., но прилагането ѝ през 2015 г. беше бавно. През 2016 г. бяха приети някои ключови инициативи за по-голяма прозрачност и ефективност на функционирането на публичната администрация. Въпреки това, забавянето в приемането на общ и прозрачен подход за управление на човешките ресурси, по-специално по отношение на наемането/назначаването, оценяването, заплатите, кариерното развитие на всички категории служители и обучението дава възможност за произволен подход към ключови процедури и решения. Това, заедно с нестабилните организационни структури, оказва отрицателно въздействие върху независимостта и професионализма на държавната администрация и по този начин върху нейната ефективност и ефикасност. Сложните административни процедури, неефективната система за възлагане на обществени поръчки и широко разпространената корупция ограничават предоставянето на услуги (включително услуги за електронно правителство), както на обществеността, така и на предприятията. Не се използват в достатъчна степен стратегическо планиране, програмно бюджетиране, практики за провеждане на консултации и основано на факти формулиране на политики. Тези предизвикателства възпрепятстват прилагането на важни политики в много области, включително ефективното използване на наличните средства от ЕС и други финансови помощи.

               (19)Държавните предприятия, които доминират в ключови икономически сектори, често се представят незадоволително. Тяхното присъствие е особено изразено в ключови инфраструктурни сектори, като делът им е 44 % от оборота и 77 % от заетостта в енергийния сектор и съответно 24 % и 28 % в транспортния сектор. На 10 май 2016 г. Извънредна правителствена наредба № 109/2011 относно корпоративното управление на държавните предприятия бе преобразувана в закон с изменения, които засилват съответствието на акта с добрите международни практики. Румъния възобнови наемането на професионални ръководни кадри, които да заместят временното ръководство в няколко държавни предприятия, но напредъкът е по-бавен от първоначално обявеното. За прозрачността и отчетността на държавните предприятия ще допринесе по-бързото приемане на годишните бюджети и одобряване и публикуване на одитираните годишни счетоводни отчети. Подготвя се нов закон за приватизацията. Той обаче може да включва разпоредби, които противоречат на законодателството в областта на корпоративното управление. Значителен повод за опасения е възможното припокриване в отговорностите на специалния администратор за приватизацията и ръководството на предприятието.

               (20)Въпреки усилията на съдебните институции за справяне с корупцията на високо равнище, корупцията все още се среща в много икономически сектори и засяга назначени и избрани длъжностни лица на всички равнища на управление, както и държавни служители и служители на публичните институции. В процес на изпълнение са важни съдебни реформи, но продължава да има безпокойство по отношение на високата натовареност в съдилищата, предвидимостта и правилното изпълнение на съдебните решения и външния натиск върху съдебната власт. В рамките на механизма за сътрудничество и проверка Румъния получава препоръки в областта на съдебната реформа и борбата с корупцията. Ето защо тези области не са включени в специфичните за всяка държава препоръки за Румъния.

               (21)Стабилността на финансовия сектор се подобри. Въпреки това секторът остава уязвим по отношение на вътрешни правни инициативи. Наскоро приетият закон за погасяване на задълженията, който се прилага с обратна сила за съществуващите заеми, може да представлява предизвикателство за някои кредитни институции и да доведе до по-слаба кредитна дейност. Законът може да увеличи рисковете за стабилността на финансовия сектор с последствия за цялата икономика. Други развития, които могат да окажат отрицателно въздействие върху банките, са предложението за преобразуване на заемите в чуждестранна валута в заеми в местна валута и някои съдебни решения относно неравноправните договорни клаузи в договори за заем.

               (22)Сред най-проблематичните фактори за извършването на стопанска дейност в Румъния и пречка за търговията и икономическото развитие е недостатъчната или нискокачествена инфраструктура. Въпреки неотдавнашните леки подобрения, Румъния все още се нарежда на последно място сред сходните държави членки в региона по отношение на възприятието за качество на транспортната и комуникационната инфраструктура. Мрежата от пътища и магистрали на страната е малка в сравнение с тези на сходни държави членки и големината на страната. Неколкократно бе отлагано приемането на генералния план за транспорта и придружаващата реформа в железопътния транспорт.

               (23)Румъния е на предпоследно място по равнище на публичните инвестиции сред сходните държави членки и е единствената държава сред сходните държави членки, в която публичните инвестиции намаляват ежегодно от 2008 г. насам. Страната положи нови и продължи вече предприетите усилия за укрепване на сътрудничеството между министерствата, реорганизиране на системата за възлагане на обществени поръчки и подобряване на планирането и изпълнението на инвестиционни проекти. Въпреки това подготовката на проекти за публични инвестиции е все още недостатъчна и остава податлива на външно влияние. Подборът на проекти продължава да бъде възпрепятстван от липсата на средносрочно и дългосрочно планиране и стратегически приоритети, необходимостта да се постигне съгласие между многобройни лица, отговорни за вземането на решения, ограничените правомощия за правоприлагане на звеното за оценка на публичните инвестиции към Министерството на публичните финанси и липсата на критерии за подбор в националната програма за местно развитие.

               (24)Въпреки значителното подобряване на разходната конкурентоспособност и търговските резултати, неразходната конкурентоспособност на Румъния продължава да бъде предизвикателство. Структурни пречки затрудняват прехода към икономика с по-висока добавена стойност и ограничават способността на Румъния да стимулира устойчив растеж. Сложността на административните процедури, променливостта на фискалните и данъчните политики и неблагоприятната бизнес среда продължават да тежат върху инвестиционните решения. Високото ниво на данъчните измами и недекларирания труд намалява данъчните приходи и води до изкривяване на икономиката. Достъпът до финансиране за малките и средните предприятия продължава да бъде ограничен.

               (25)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Румъния и го публикува в доклада за страната за 2016 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Румъния, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Румъния, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 4 по-долу.

               (26)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му
                  9
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Румъния да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.Да ограничи отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и да постигне годишна фискална корекция от 0,5 % от БВП през 2017 г., освен ако средносрочната бюджетна цел не бъде постигната с по-малко усилия. Да гарантира прилагането на бюджетната рамка и да засили допълнително спазването на данъчното законодателство и събирането на данъци. Да гарантира, че законодателните инициативи не подкопават правната сигурност и не излагат на риск финансовата стабилност. Ако е необходимо, да приеме мерки за намаляване на тези рискове.

               2.Да укрепи услугите на Националната агенция по заетостта за работодателите и търсещите работа, по-специално чрез адаптиране на услугите към профилите на търсещите работа, по-доброто им свързване със социалните услуги и достигане до нерегистрираните млади хора. Да установи, в консултация със социалните партньори, обективни критерии за определяне на минималната работна заплата. Да предприеме действия за предотвратяване на преждевременното напускане на училище и по-широко предоставянето на качествено образование, по-специално по отношение на ромите. Да приеме мерките за изравняване на пенсионната възраст за мъжете и жените.

               3.Да предотврати неофициалните плащания в здравеопазването и да увеличи наличието на извънболнични грижи. Да засили независимостта и прозрачността на управлението на човешките ресурси в публичната администрация. Да опрости административните процедури за бизнеса и обществеността. Да укрепи корпоративното управление на държавните предприятия.

               4.Да подобри достъпа до интегрирани обществени услуги, да разшири основната инфраструктура и да насърчава диверсификацията на икономиката, по-специално в селските райони. Да приеме и прилага генералния план за транспорта. Да укрепи определянето на приоритети и подготовката на проекти за публични инвестиции.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 343 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, и P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 91final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 345 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Словакия за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Словакия за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Словакия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната
                  6
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Словакия следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на препоръката.

               (2)Докладът за Словакия за 2016 г.
                  7
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Словакия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., и напредъкът на Словакия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 29 април 2016 г. Словакия представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да изиска от дадена държава членка да преразгледа и предложи изменения на своето споразумение за партньорство и на съответните програми. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (5)Спрямо Словакия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2016 г. правителството планира да подобри номиналното салдо до -1,9 % от БВП през 2016 г. и допълнително постепенно до -1,3 % от БВП през 2017 г. Според програмата за стабилност средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 %  от БВП — ще бъде постигната през 2019 г.  Според програмата съотношението държавен дълг/БВП се очаква да достигне 52,9 % през 2016 г. и да продължи да спада до 47,3 % от БВП през 2019 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Въпреки това необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2017 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. съществува риск Словакия да се отклони до известна степен от средносрочната бюджетна цел през 2016 г., като се предвижда страната да спази препоръчаната корекция през 2017 г., ако няма промени в политиките. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. Съветът е на мнение, че Словакия се очаква да спази като цяло разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Независимо от това, ще са необходими допълнителни мерки за гарантиране на  съответствие през 2016 г. За тази цел от ключово значение ще бъде отдавна отлаганoто приемане на задължителни тавани на разходите и изпълнението на програмата за повишаване на ефективността на публичните разходи, с извършването на планирани прегледи на разходите в определени области.

               (6)Дългосрочната устойчивост на публичните финанси на Словакия продължава да бъде предизвикателство. Това се дължи основно на очакваното нарастване на свързаните със застаряването на населението разходи за здравеопазване и пенсии. Увеличението на разходите на Словакия за пенсии до 2060 г. се очаква да бъде едно от най-високите в ЕС, поради застаряването на населението и ниската раждаемост. Законоустановената пенсионна възраст в Словакия е сравнително ниска, което се дължи отчасти на фактори, свързани с продължителността на живот. Разходите за здравеопазване са основният двигател за нарастване на разходите, свързани със застаряването. Предвижда се публичните разходи за здравеопазване да нараснат значително в дългосрочен план, макар и да стартират от относително ниско равнище. Въпреки известно подобрение, здравните показатели в Словакия остават много ниски. За да повиши разходната ефективност в сектора на здравеопазването, правителството предприе мерки както относно болничните, така и относно извънболничните грижи. Продължават усилията за въвеждане на интегриран модел на здравни грижи. Успехът на тази реформа вероятно ще зависи от ангажираността на ключовите заинтересовани страни, интегрирането на здравните центрове и болниците и осигуряването на подходящи нива на персонал. Въпреки мерките за ограничаване на по-нататъшното задлъжняване на обществените болници, някои от тях все още са в лошо финансово състояние. Все още са налице трудности пред цялостното преодоляване на отрицателната разходна тенденция, като например преструктурирането на болничния капацитет, въвеждането на система за бъдещи плащания и увеличаване на конкуренцията при обществените поръчки в областта на здравното обслужване. Що се отнася до извънболничните грижи слабата направляваща роля на общопрактикуващите лекари отчасти се дължи на недостатъчното разделение на компетенциите между общопрактикуващите лекари и специалистите и благоприятства използването на по-скъпи специализирани грижи. По отношение на данъчното облагане правителствените мерки за борба с данъчните измами спомогнаха за по-ефективното събиране на данъци, по-специално в областта на данък добавена стойност (ДДС). Въпреки това несъответствието в приходите от ДДС остава високо, което е знак за продължаващо предизвикателство за осигуряване на съответствие. Засиленият фокус върху събирането на ДДС през последните години намали вниманието, отделяно на други важни области на данъчното облагане, например данъчното облагане на доходите. Освен това, съсредоточаването на вниманието върху проверките бе причина за недостатъчно развитие на другите роли на данъчната администрация, като например събирането на дължимите данъци. Това предполага, че има възможност за по-добро разпределение на ресурсите в рамките на системата за данъчно облагане. Все още не е разработена стратегия за определяне на цели за осигуряване на съответствието.

               (7)Въпреки положителните промени на пазара на труда, произтичащи от доброто икономическо възстановяване и неотдавнашните мерки на политиката, дългосрочната безработица продължава да бъде проблем. Процентът на дългосрочната безработица продължава да бъде един от най-високите в ЕС (7,6 % спрямо 4,3 % в ЕС като цяло през третото тримесечие на 2015 г.). Тя засяга в особено голяма степен маргинализираните роми, нискоквалифицираните работници и младите хора. Mерки за борба с безработицата бяха предприети в областта на професионалното образование и обучение, субсидираните работни места и консултациите за търсене на работа.  Успешното изпълнение на повечето от тези реформи обаче ще зависи от капацитета на обществените служби по заетостта. Въпреки реорганизацията на Централната служба по труда и по-добрия достъп до обучение, все още са налице трудности при въвеждането на индивидуализирана подкрепа на дългосрочно безработните и уязвимите групи. Участието на ромите на пазара на труда в Словакия е много ниско, а напредъкът в увеличаването на заетостта им е бавен. Ниските нива на образование и умения и дискриминацията са фактори, влияещи върху слабото им участие на пазара на труда. Ниският дял на заетост сред жените в детеродна възраст е отражение на дългия родителски отпуск (до три години), липсата на детски заведения, особено за деца под тригодишна възраст, високите разходи за детските заведения и ограниченото използване на схеми за гъвкаво работно време. Освен това продължават да съществуват регионални различия — процентът на безработицата в Източна Словакия продължава да е два пъти по-висок от този в Братислава. По отношение на управлението на услугите за пазара на труда, мерките, предприети през последните месеци, не предвиждат специфичен подход за справяне със структурните предизвикателства на словашкия пазар на труда.

               (8)Образователната система не е достатъчно насочена към увеличаване на икономическия потенциал на Словакия. Образователните резултати са ниски в сравнение с международните стандарти и се влошиха допълнително. Това до голяма степен е свързано с незадоволителното образование на учителите и ниската привлекателност на учителската професия. Независимо от 4 %-ното увеличение на заплатите на учителите през 2016 г., ниското заплащане и недостатъчното практическо обучение са сред факторите, които правят професията непривлекателна за младите хора. Все още предстои да бъде приложено наскоро приетото законодателство за борба със сегрегацията, за да се постигнат положителни промени и да се увеличи участието на ромите в системата на общото образование, включително в предучилищното образование.

               (9)Публичната администрация все още не е достатъчно ефективна. Нейната фрагментирана и негъвкава организация води до липса на ефективна координация. Приемането на стратегията за управление на човешките ресурси през октомври 2015 г. е положителна стъпка. Все още обаче не е приет новият закон за държавната служба, който е необходима предпоставка за успешното прилагане на стратегията. Правителството предприе няколко мерки за борба с корупцията, но тяхното въздействие до момента е ограничено. По-специално, Словакия бележи слаби резултати по отношение на откриването на наказателни производства и съдебното преследване на случаи на корупция, включително на незаконните практики в областта на обществените поръчки. Бяха съкратени процедурите за издаване на разрешителни за строеж за мащабни инвестиционни и инфраструктурни проекти. Неконсолидираното управление, липсата на основан на факти проект на процедури за възлагане на обществени поръчки, ниският професионализъм, конфликтите на интереси, персонализираните тръжни спецификации и прекомерното използване на критерия за възлагане, основан на най-ниската цена, водят до ограничена конкуренция въз основа на качеството. Слабостите при възлагането на обществените поръчки постоянно се сочат като фактори, които засягат ефективното разпределение на публичните ресурси. Честите промени в законодателството и тежките административни процедури и изисквания имат отражение върху предприятията в Словакия. Високите административни и регулаторни бариери по отношение на някои професионални услуги и мрежовите индустрии, слабостите в някои области, като например изпълнението на договорните задължения и разрешаването на спорове за несъстоятелност, както и дългогодишната загриженост относно качеството на съдебната система вредят на бизнес средата и възпрепятстват инвестициите. Бяха предприети някои мерки за улесняване на стопанската дейност, като например създаването на Центъра за по-добро законотворчество през октомври 2015 г. и стартирането на Националния център за стопанска дейност в началото на 2016 г. Отложено обаче беше приемане на закона за малкия бизнес в рамките на стратегията за развитие на МСП.

               (10)В контекста на европейския семестър Комисията изготви цялостен анализ на икономическата политика на Словакия и го публикува в доклада за страната за 2016 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Словакия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 3 по-долу.

               (11)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Словакия да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.Да постигне годишна фискална корекция от 0,25 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и от 0,5 % от БВП през 2017 г. Да подобри разходната ефективност на системата на здравеопазването. Да предприеме мерки за подобряване на спазването на данъчното законодателство.

               2.Да подобри мерките за активиране на дългосрочно безработните и други групи в неравностойно положение, включително персонализирани услуги и целево обучение. Да улесни заетостта на жените, по-конкретно чрез разширяване на предлагането на достъпни, качествени грижи за децата. Да подобри образователните резултати като засили привлекателността на учителската професия и като увеличи участието на ромските деца в общото образование от ранна детска възраст.

               3.Да консолидира управлението в областта на обществените поръчки, да засили преминаването от конкуренция въз основа на цената към конкуренция въз основа на качеството и да подобри съдебното преследване на незаконните практики в областта на обществените поръчки. Да подобри прозрачността, качеството и ефективността на управлението на човешките ресурси в публичната администрация, по-специално чрез приемането на нов закон за държавния служител, и ефективността на съдебната система. Да приеме всеобхватен план за преодоляване на административните и регулаторните бариери пред предприятията.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 345 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, и P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 93 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 346 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Финландия за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Финландия за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Финландия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната
                  7
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Финландия следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на тези препоръки.

               (2)Докладът за Финландия за 2016 г.
                  8
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Финландия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., както и по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед
                  9
               . Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че във Финландия са налице макроикономически дисбаланси. От съществено значение е по-специално да бъде преодоляна загубата на разходна конкурентоспособност, натрупана в продължение на няколко години предимно вследствие на това, че ръстът на заплатите надхвърляше този на производителността за продължителен период от време, което доведе до рязко влошаване на състоянието на текущата сметка между 2008 г. и 2012г. В анализа също така беше посочено, че съществуват значителни средносрочни и дългосрочни рискове за устойчивостта на вече ограничените публични финанси.

               (3)На 14 април 2016 г. Финландия представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка страна препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  10
               .

               (5)В програмата за стабилност за 2016 г. се посочва, че въздействието на извънредния приток на бежанци върху бюджета е значително и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2015 г възлизат на 0,05 % от БВП, а понастоящем тези разходи през 2016 г. се оценяват на 0,2 % от БВП. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци е извънредно събитие, неговото въздействие върху публичните финанси на Финландия е значително и тяхната устойчивост няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2015 г. бе намален, за да се вземат под внимание тези разходи. Що се отнася до 2016 г., през пролетта на 2017 г. ще бъде направена окончателната оценка, включително относно допустимите суми, въз основа на наблюдаваните данни, предоставени от финландските органи.

               (6)Спрямо Финландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. На 18 май 2016 г. Комисията публикува доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС, тъй като консолидираният държавен дълг на Финландия надвиши референтната стойност от 60 % от БВП през 2015 г. В анализа се стига до заключението, че следва да се счита, че критерият за дълга е спазен. В своята програма за стабилност за 2016 г. правителството планира да подобри номиналното салдо до -2,5 % от БВП през 2016 г. и допълнително до -1,3 % от БВП през 2020 г. Правителството планира да постигне средносрочната бюджетна цел — дефицит от 0,5 % от БВП в структурно изражение — до 2019 г. Според програмата за стабилност съотношението държавен дълг/БВП се очаква да достигне най-високата стойност от 67,4 % през 2019 г. и да спадне до 67,2 % от БВП през 2020 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Мерките, необходими за постигането на средносрочната бюджетна цел до 2019 г., не са посочени достатъчно конкретно. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. има риск от известно отклонение от препоръчаната корекция през 2016 г. Заключението за 2016 г. не би било различно, ако в оценката не бъде включено въздействието на извънредния приток на бежанци върху бюджета. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от препоръчаната корекция през 2017 г. Предвижда се съотношението на дълга към БВП да продължи своята възходяща тенденция, достигайки 66,9 % през 2017 г. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът смята, че съществува риск Финландия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. По тази причина ще са необходими допълнителни мерки за гарантиране на съответствие през 2016 г. и 2017 г.

               (7)Очаква се вследствие от застаряването на населението и намаляването на работната ръка разходите за пенсии, здравеопазване и дългосрочни грижи да нараснат от 23,1 % през 2013 г. на 26,9 % от БВП до 2030 г.
                  11
                През януари 2016 г. Финландия прие пенсионна реформа, която ще обвърже пенсиите със средната продължителност на живота, считано от 2017 г. Социалните и здравните услуги, предоставяни от общините, възлизат на 10 % от БВП. Ако системата не бъде реформирана, тези разходи се очаква да нарастват с 2,4 % годишно в номинално изражение и като дял от БВП. Постигнато е съгласие относно основните елементи на всеобхватна административна реформа и промяна на структурата на здравните и социални услуги. Сред основните цели на реформата е намаляването на липсата на устойчивост в дългосрочен план с 3 милиарда евро чрез по-добър контрол на разходите. Това ще бъде постигнато чрез интегриране на услуги, по-големи доставчици на услуги и цифровизация. Все още е необходимо да бъдат уточнени всички подробности и да бъдат въведени планове за управление на промените преди реформата да може да бъде приложена от 2019 г. нататък, както е планирано. Правителството обяви, че мерките за прилагане на реформата ще бъдат представени в края на 2016 г. Мащабът на реформата и натовареният времеви план, свързан с нея, предполагат, че прилагането ѝ ще бъде предизвикателство. Поради тази причина е от съществено значение законодателните предложения да бъдат приети навреме.

               (8)За да се възстанови конкурентоспособността на Финландия, функционирането на пазара на труда трябва да се подобри в няколко аспекта. Откакто бе договорено в края на 2013 г. споразумението на централно равнище относно заплатите, увеличенията на заплатите като цяло са умерени. Съгласно споразумението годишното увеличение на договорените заплати беше забавено от 1,3 % през последното тримесечие на 2013 г. до 0,5 % през четвъртото тримесечие на 2015 г. През юни 2015 г. социалните партньори решиха да удължат срока на действие на споразумението, така че да бъде включена 2016 г. Растежът на производителността на труда обаче все още не се възстановил и поради тази причина се очаква номиналните разходи за труд за единица продукция да нарастват, макар и по-бавно. Бяха проведени преговори относно възстановяването на разходната конкурентоспособност. На 29 февруари 2016 г социалните партньори договориха пакт за конкурентоспособност. Преди да може да се приложи, споразумението трябва да намери израз в секторни споразумения. Пактът за конкурентоспособност ще бъде допълнен с мерки, договорени между социалните партньори, за да се осигури повече гъвкавост на пазара на труда и нов модел на растеж на заплатите чрез обвързване на заплатите от други сектори с тези в секторите, които са изправени пред външна конкуренция. Важно е мерките относно пазара на труда да се приложат при пълно зачитане на ролята на социалните партньори.

               (9)Поради спада в числеността на населението в трудоспособна възраст е важно да бъде увеличено участието на пазара на труда. Това изисква постоянни усилия за интегриране на по-възрастните работници, младите хора, дългосрочно безработните и нискоквалифицираните работници на пазара на труда. Равнището на заетост спадна от най-високата стойност от 70,6 %, достигната през 2008 г. преди кризата, с повече от два процентни пункта до 68,5 % през 2015 г., докато безработицата нарасна от 6,4 % на 9,4 %. Равнището на заетост на възрастните хора постепенно се подобрява, но някои възможности за ранно напускане на пазара на труда продължават да съществуват под формата на предоставяне на обезщетения за безработица на по-възрастните работници за продължителен период до пенсиониране и ако тези възможности не бъде ограничени, това може да застраши положителния ефект на пенсионната реформа, приета през 2016 г. Въздействието на пенсионната реформа ще бъдат оценено през 2019 г. Дългосрочната безработица нарасна значително между 2008 г. и 2014 г. от 1,2 % на 1,9 % от общата работната сила, въпреки че много от дългосрочно безработните накрая престанаха да бъдат част от работната сила. Младежката безработица нарасна до 22,4 % през 2015 г. Нискоквалифицираните лица са най-силно засегнати от слабите резултати на пазара на труда. Съкращаването на бюджетните средства за активни политики по заетостта в период, когато се наблюдава нарастващо търсене на такива мерки, би могло да навреди на възможностите за гореспоменатите групи да се върнат на работа. Що се отнася до активизирането, сложната система за социална сигурност с различни видове обезщетения може да доведе до рискове от значително висок дял на неактивната работна сила и от капан на ниските заплати. Преодоляването на тези рискове и въвеждането на положителни стимули за приемане на предложена работа, като подобряване на възможността за съчетаване на работа и обезщетения, е от особено значение с оглед на съкращенията на бюджета за активни политики по заетостта. Пристигането на относително голям брой мигранти и бежанци във Финландия през 2015 г. би могло да послужи за противодействие на последиците от застаряването на населението, но само ако мигрантите и бежанците бъдат успешно интегрирани в пазара на труда и образователната система. Съществуват проблеми с намирането на съответствие между търсенето и предлагането на пазара на труда, дължащи се отчасти на структурната промяна в икономиката при създаването на нови работни места в географски области и промишлени сектори, различни от тези, в които са били изгубени работни места. Необходими са мерки, с които да се увеличи предлагането на финансово достъпни жилища в района на Хелзинки, както и ефективни политики за подпомагане на хората да осъвременяват уменията си и да си намерят работа.

               (10)В сравнение с други развити икономики бизнес средата във Финландия е също толкова добра или по-добра. Въпреки това липсата на конкуренция, по-специално в сектора на услугите, насочени предимно към вътрешния пазар, като например търговските и транспортни услуги, засяга общата конкурентоспособност на финландската икономика. Предприятията са установили, че прекомерните регулаторни изисквания представляват пречки за навлизане и растеж в някои пазари. Тези проблеми, свързани с прекомерните изисквания, трябва да бъдат отстранени, за да се насърчат предприемачеството и инвестициите. В сектора на търговията на дребно реформата на нормативната уредба на териториалното устройство ще установи по-гъвкави правила относно размера и местоположението на магазините. Продължава преструктурирането на търгуемия сектор и той ще извлече ползи от разработването на нови пазари, продукти и услуги, особено тези с висока добавена стойност. Структурната промяна може да се улесни чрез политики в подкрепа на разширяването на дружествата, интернационализацията им и иновациите. През есента на 2015 г. бяха приети изменения в законодателството, но повечето от тях се очаква да бъдат приложени едва между 2016 г. и 2018 г. Правителството обяви, че ще бъдат осъществени допълнителни структурни реформи за повишаване на конкуренцията на пазара.

               (11)В контекста на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Финландия и го публикува в доклада за страната за 2016 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Финландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика във Финландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—3 по-долу.

               (12)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му
                  12
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (13)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 2 и 3 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Финландия да предприеме следните действия през  2016 г. и 2017 г.:

               1.Да постигне годишна фискална корекция от поне 0,5 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и от 0,6 % през 2017 г. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да осигури навременното приемане и прилагане на административната реформа с оглед постигне на по-добра разходна ефективност на социалните и здравни услуги.

               2.Да гарантира, при зачитане на ролята на социалните партньори, че системата за определяне на заплатите засилва договарянето на заплатите на местно равнище и отстранява липсата на гъвкавост, като допринася за конкурентоспособността и за подход, ориентиран повече към износния сектор. Да увеличи стимулите за приемане на предложена работа и да осигури целенасочени и достатъчно активни мерки по заетостта, включително по отношение на хората с мигрантски произход. Да предприеме мерки за намаляване на несъответствията между търсените и предлаганите квалификации, както и на географските несъответствия.

               3.Да продължи усилията за повишаване на конкуренцията в сектора на услугите, включително в сектора на търговията на дребно. Да насърчи предприемачеството и инвестициите, включително чрез намаляване на административната и регулаторна тежест, за да стимулира растежа на производството с висока добавена стойност.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 346 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 94 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Доклад от 2015 г. относно застаряването на населението: икономически и бюджетни прогнози за 28-те държави —членки на ЕС (2013—2060 г.), European Economy 3, май 2015 г., Брюксел.

                     (12)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


                 ЕВРОПЕЙСКА
                 КОМИСИЯ
                                      Брюксел, 13.5.2015 г.
                                      COM(2015) 275 final
                           Препоръка за
                    ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
  относно националната програма за реформи на Финландия за 2015 г.
и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на
                        Финландия за 2015 г.
 ---pagebreak---                                           Препоръка за
                                   ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
       относно националната програма за реформи на Финландия за 2015 г.
     и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на
                                       Финландия за 2015 г.
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално
член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на
надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на
икономическите политики1, и по-специално член 5, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета
от 6 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на
макроикономическите дисбаланси2, и по-специално член 6, параграф 1 от него,
като взе предвид препоръката на Европейската комисия3,
като взе предвид резолюциите на Европейския парламент4,
като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
като има предвид, че:
(1)     На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на
        Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни
        места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на
        икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите
        области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на
        потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.
(2)     На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие
        препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите
        членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие
        решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта.
1
       ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.
2
       ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.
3
       COM(2015) 275.
4
       P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak---      Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които
     държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на
     националната си икономическа политика и политика за заетост.
(3)  На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно националната програма за
     реформи на Финландия за 2014 г. и даде становището си относно
     актуализираната програма за стабилност на Финландия за 2014 г. На 28
     ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (EС) № 473/20135, Комисията
     представи своето становище относно проекта на бюджетен план на Финландия
     за 2015 г.6
(4)  На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа7, с което
     постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на
     икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) №
     1176/2011 Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение8, в който
     беше посочено, че Финландия е една от държавите членки, за които ще се
     извърши задълбочен преглед.
(5)  На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за
     стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и
     продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.
(6)  На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за
     Финландия9. В доклада се оценява напредъка на Финландия в изпълнението на
     специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът
     за страната включва и резултатите от задълбочения преглед, извършен
     съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава
     основание да се заключи, че във Финландия са налице макроикономически
     дисбаланси, които налагат политически действия и мониторинг. По-специално
     заслужават да се следят внимателно слабите резултати на износа през
     последните години, дължащи се на промишлено преструктуриране. Въпреки че
     спадът в експортните пазарни дялове и електронната промишленост до голяма
     степен приключи, инвестициите продължават да са ниски и потенциалният
     растеж намаля. Дългът на частния сектор се стабилизира и не изглежда да е
     източник на сериозна загриженост, но неговото относително високо равнище
     изисква наблюдение отблизо.
(7)  На 2 април 2015 г. Финландия представи своята национална програма за
     реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми
     бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.
(8)  Спрямо Финландия понастоящем се прилагат [корективните] мерки на Пакта за
     стабилност и растеж, след като Съветът прие решение в съответствие с член
     125, параграф 6 от ДФЕС на [XX]. В програмата за стабилност за 2015 г., която
     се основава на допускането, че няма да има промяна в политиката и обхваща
     периода 2014—2019 г., номиналният дефицит, който се увеличи до 3,2 % от
     БВП през 2014 г. и така превиши референтната стойност от 3 % от БВП, се
     очаква допълнително да се влоши до 3,4 % от БВП през 2015 г., а след това
     постепенно да спадне до 3,1 % през 2017 г. и още до 2,5 % от БВП през 2019 г.
     Съгласно програмата за стабилност за 2015 г. съотношението на дълга спрямо
5
    ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11.
6
    C(2014) 8815 final.
7
    COM(2014) 902.
8
    COM(2014) 904.
9
    SWD(2015) 45 final, 26.2.2015 г.
 ---pagebreak---      БВП се очаква да нарасне през прогнозния период на програмата и да достигне
     67,8 % до 2019 г. Средносрочната цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП
     — не е постигната до края на програмния период. Макроикономическият
     сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата е реалистичен.
     Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. дефицитът на
     консолидирания държавен бюджет на Финландия се очаква да достигне 3,3 %
     от БВП през 2015 г. и 3,2 % от БВП през 2016 г., като в същото време се очаква
     съотношението на дълга спрямо БВП да нарасне до 64,4 % от БВП до 2016 г.
     На 13 май 2015 г. Комисията публикува доклад в съответствие с член 126,
     параграф 3 от Договора, според който критериите за дефицита и за дълга не се
     смятат за спазени. Програмата за стабилност не гарантира, че прекомерният
     дефицит ще бъде коригиран по бърз и траен начин до 201X г. Поради това ще
     са необходими допълнителни мерки. Въз основа на своята оценка на
     програмата за стабилност и вземайки предвид прогнозата на Комисията от
     пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Финландия да не
     спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Въпреки че Финландия е
     отбелязала известен напредък при изпълнението на административните
     реформи, ефикасността на публичния сектор на Финландия би могъл да бъде
     подобрен, особено в райони, които са изправени пред натиск на разходите в
     бъдеще поради застаряването на населението. Социалните партньори
     постигнаха съгласие по съдържанието на пенсионната реформа през есента на
     2014 г., но тя все още предстои да бъде приета. Повишаването на участието на
     по-възрастните работници в работната сила е от решаващо значение с оглед на
     фискалната устойчивост и планираното увеличаване на задължителната
     пенсионна възраст. Ранното напускане на пазара на труда е главно поради
     увреждане или въз основа на удължаване на помощите за безработица за по-
     възрастните работници. Законопроектът на правителството за реформа на
     социалните и здравните услуги беше представен на Парламента през декември
     2014 г., но преди парламентарните избори през април 2015 г. не бе намерено
     задоволително решение за балансиране на административния модел на
     големите общински коалиции с автономията на отделните общини, и
     законопроектът отпадна. Финландските общини са относително малки, но
     извършват доста обширни задачи в сравнение с тези в други европейски
     страни. Реформата на общинските структури е в ход с известно закъснение и
     общините провеждат изследвания относно ползите от сливанията. Съгласно
     националната програма за реформи от 2015 г. ново законодателно предложение
     може да бъде внесено в Парламента до края на 2016 г.
(9)  С оглед на застаряването и намаляването на активното население-, е важно
     пазарът на труда да има достъп до пълния потенциал на работната сила.
     Финландия е отбелязала известен напредък по този въпрос и е предприела
     няколко мерки, включително по-добра организация на субсидиите за заплатите,
     като се обръща специално внимание на възрастните хора, както и на
     държавната служба по заетостта. Равнището на безработицата бе 8,7 % през
     2014 г. и нараства, особено сред младите хора и по-възрастните работници.
     Умереното споразумение за определяне на заплатите от 2013 г. подкрепя
     възстановяването на разходи и експортната конкурентоспособност чрез по-
     нисък растеж на разходите за труд на единица продукция.
(10) Финландия постигна известен напредък в увеличаването на способността си да
     предоставя иновативни продукти. Правителството прилага всеобхватна
     реформа на научноизследователските институти и финансирането. Програмите
     на политиката за чисти технологии, биотехнологиите и цифровизацията са
 ---pagebreak---          обещаващи, но относително маломащабни-. Въпреки че инвестициите в НИРД
         са сред най-високите в ЕС, Финландия все още е изправена пред
         предизвикателства, свързани с тяхното преобразуване в успешни експортни
         продукти и услуги. Правителството се стреми да направи системите за
         подпомагане на предприятията по-прости и по-ефективни, увеличава
         финансирането за новосъздадените предприятия и насърчава тяхната
         интернационализация. Независимо от това инвестициите във Финландия
         остават ниски, трудностите в износа продължават и заетостта е намаляла.
         Необходими са също усилия за повишаване на конкуренцията на пазарите на
         стоки и услуги, особено в сектора на търговията на дребно, който остава силно
         концентриран.
(11)     В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на
         икономическата политика на Финландия и го публикува в доклада за страната
         за 2015 г. Тя също оцени програмата за стабилност и националната програма за
         реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към
         Финландия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение
         за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика
         във Финландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС
         предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление
         на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на
         национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са
         изразени в препоръки 1—4 по-долу.
(12)     С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на
         Финландия и неговото мнение10 е изразено по-специално в препоръка 1 по-
         долу.
(13)     С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка
         Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за
         стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са
         изразени в препоръки 2 и 3 по-долу.
(14)     В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на
         икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ
         Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична
         единица е еврото. Финландия също следва да гарантира пълното и навременно
         изпълнение на тези препоръки,
ПРЕПОРЪЧВА на Финландия да предприеме следните действия през периода 2015—
2016 г.:
1.       Да гарантира, че прекомерният дефицит ще бъде сведен под 3 % от БВП по
         бърз и траен начин от [XX] в съответствие със задълженията на Финландия по
         силата на член 126 от ДФЕС. Продължаване на усилията за преодоляване на
         недостатъчната фискална устойчивост и укрепване на условията за растеж.
2.       Да приеме договорената пенсионна реформа и постепенно да премахне ранното
         напускане на пазара на труда. Да осигури ефикасност при изготвянето и
         прилагането на административни реформи, свързани с общинските структури и
         социалните и здравните услуги, с оглед на увеличаването на
         производителността и ефективност при предоставянето на публични услуги,
         като се гарантира тяхното качество.
10
       Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.
 ---pagebreak--- 3.     Да продължи усилията за подобряване на пригодността за заетост на младите
       хора, по-възрастните работници и трайно безработните лица, с особен акцент
       върху развитието на квалификации, за които има работни места. Да гарантира,
       след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните
       практики, че заплатите се променят в съответствие с производителността.
4.     Да предприеме мерки за отваряне на сектора на търговията на дребно за
       ефективна конкуренция.
Съставено в Брюксел на […] година.
                                       За Съвета
                                       Председател


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 252 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Белгия за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Белгия за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Белгия за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Белгия за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта. Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно националната Програма за реформи на Белгия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Програма за стабилност на Белгия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013
                  5
                Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Белгия за 2015 г
                  6
               .

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  7
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  8
               , в който беше посочено, че Белгия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Белгия
                  9
               . В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Белгия, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Белгия са налице макроикономически дисбаланси, които изискват политически действия и мониторинг. По-специално, промените в областта на външната конкурентоспособност на стоките продължават да пораждат рискове и заслужават внимание, а повторното влошаване би застрашило макроикономическата стабилност. По-нататъшните действия за сближаването на разходните параметри биха забавили спада на заетостта в търгуемите сектори, а осезаемият напредък към намаляване на разликата в разходите за минали периоди могат да бъдат подсилени чрез пренасочване на данъчното облагане към нетрудовите данъчни основи. Държавният дълг остава голям, но няколко фактора смекчават свързаните с него макроикономически рискове.

               (7)На 30 април 2015 г. Белгия представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и своята Програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)Спрямо Белгия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и страната подлежи на преходно правило за дълга за периода 2014—2016 г. На 27 февруари 2015 г. Комисията публикува доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС
                  10
               , тъй като не се очакваше Белгия да постигне достатъчен напредък в спазването на правилото за дълга през 2014—2015 г. и референтната стойност на дефицита от 3 % от БВП през 2014 г. не бе спазена. Заключението от анализа е, че към въпросния момент критерият за дълга следва да се счита за спазен и че превишението на дефицита над референтната стойност е малко, временно и представлява изключение (поради промени в статистическата методика). Този анализ до голяма степен остава валиден. В своята Програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да подобри постепенно структурното салдо, за да постигне балансирана бюджетна позиция в структурно изражение до 2018 г. Преизчисленото структурно салдо
                  11
                обаче показва структурен дефицит от 0,3 % от БВП през 2018 г. Правителството не предвижда да постигне през програмния период средносрочната бюджетна цел — излишък от 0,75 % от БВП в структурно изражение. Съотношението дълг/БВП се очаква да достигне своя връх от 106,9 % през 2015 г. и постепенно да се понижи до 102 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въпреки това необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2016 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда растежът на нетните разходи да спази целевия показател през 2015 г. Съществува обаче риск от известно отклонение през 2014—2015 г. главно в резултат на изоставането през 2014 г. Без промяна в политиката съществува също риск от значително отклонение от необходимата корекция за постигането на средносрочната цел през 2015—2016 г. По тази причина и за двете години ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на своята оценка на Програмата за стабилност и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че съществува риск Белгия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)На равнище федералното правителство бе постигнато съгласие за голяма реформа на пенсиите, целяща да бъде намалена разликата между действителната и законоустановената пенсионна възраст, като последната да бъде увеличена. След 2016 г. възрастта за ранно пенсиониране ще бъде повишена още — до 63 години през 2019 г., а изискването за минимален трудов стаж ще е 42 години. В по-дългосрочен план има планове за увеличаване на законоустановената пенсионна възраст от 65 на 66 години през 2025 г. и на 67 години през 2030 г. Планира се постепенното въвеждане на пенсионна система, основаваща се на кредити, с механизми за корекция, които отговарят на демографските или икономическите тенденции като по-дългата продължителност на живота или промените в коефициента на икономическа зависимост. Успешната стратегия за консолидация, компенсираща въздействието на застаряващото население върху бюджета и запазваща устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план, зависи от бързото прилагане на тази пенсионна реформа. Предвид на малкия брой стимули в подкрепа на пригодността за заетост на по-възрастните работници тези пенсионни реформи трябва да бъдат придружени от мерки в помощ на заетостта, както и от реформи на трудовия пазар, водещи до активен живот на възрастните хора.

               (10)Белгийската данъчна система се характеризира с висока цялостна тежест, относително високи ставки и тесни основи. Данъчната тежест натоварва особено силно труда. Това води до високи разходи за труд, които възпират разкриването на работни места, и до високи данъчни ставки, които допринася за създаването на „капани“ за безработица. Освен това отчасти с цел намаляване на високите данъчни ставки, данъчните основи като цяло се подкопават от множество специфични изключения, приспадания, намалени данъчни ставки и данъчни разходи, които водят до загуба на ефективност, нарушения и евентуални данъчни „вратички“. Някои характеристики на данъчната система са вредни за околната среда. Като се имат предвид тези слабости, на Белгия многократно е препоръчвано да опрости и видоизмени своята данъчна система с цел да уравновеси данъчната тежест, да затвори данъчните „вратички“ и да намали понякога вредната диференциация, създадена от данъчните ниши. Досега е постигнат ограничен напредък към цялостна данъчна реформа, включваща по-специално, преминаване от данъчно облагане на труда към по-малко вредни за растежа данъчни основи. Сред данъчните основи, които могат да бъдат разширени, са екологичните данъци и данъците върху потреблението, както и някои видове финансови приходи. Съчетаването на преход от облагане на труда с разширяване на данъчните основи (чрез преразглеждане на действащите данъчни разпоредби, субсидии, освобождавания и приспадания) би могло да подобри общия баланс и справедливостта на данъчната система, да подпомогне заетостта, конкурентоспособността и социалните и екологични цели, както и да противодейства на укриването на данъци и на агресивното данъчно планиране.

               (11)Структурните проблеми, характерни за белгийския пазар на труда, продължават да водят до хронично ниско използване на работната ръка и до ниски проценти на съвкупна заетост и активност. Слабостите са свързани главно със слабата връзка между заплатите и производителността, както и с финансовите фактори, възпиращи започването на работа. Белгия е изправена и пред недостиг на висококвалифицирани работници, както и пред несъответствие между търсените и предлаганите умения. В различните правителствени споразумения се говори за необходимостта от по-тесни връзки между участниците в образованието, обучението и заетостта, за да се подобри езиковото и професионалното образование и обучение и да бъде разработено алтернативно обучение за студентите и безработните. Напредъкът обаче е бавен. Особено ясно изразено е въздействието на тези структурни фактори върху някои групи от пазара на труда, например младежите и възрастните безработни, както и върху лицата от мигрантски произход.

               (12)Слабата външна конкурентоспособност на Белгия продължава да поражда макроикономически рискове за икономиката ѝ. Икономиката се отличава с проблематично високи разходи за труд, които средно се увеличиха по-бързо от разходите  в съседните държави. Необходимо е увеличението на заплатите да бъде обвързано по-тясно с производителността, а определянето на заплатите да стане по-гъвкаво с цел да нарасне потенциалът за приспособяване на икономиката. За конкретни групи бяха предприети някои целенасочени мерки за понижаване на разходите за труд, както и за намаляване на разликата между брутните и нетните възнаграждения в долната част на скалата на възнагражденията. За пълното премахване на разликата обаче ще са необходими допълнителни действия, които зависят от реформите в системата за определяне на заплатите. Натрупването на допълнителни разходи се съпровожда със загуба на работни места и в крайна сметка ще предизвика корекция, ако проблемът не бъде решен. Други ключови фактори, влияещи върху разходите на предприятията, са разходите за енергия и за междинни бизнес услуги, които са силно регулирани и защитени от конкуренция. Налице е също значителен потенциал за подобряване на неразходното измерение на външната конкурентоспособност. За да бъдат съхранени и повишени настоящите равнища на благосъстояние, ще трябва да бъде поставен по-силен акцент  върху повишаването на производителността. За това са необходими постоянни усилия за преминаване към продукти и свързаните с тях услуги, които се намират  по-високо по веригата за създаване на стойност, въз основа на по-добри резултати в областта на иновациите и остойностяването на научноизследователската и развойната дейност. Административните пречки следва да бъдат намалени, както и да бъдат взети мерки за насърчаване на предприемачеството и отключването на стопанския динамизъм. Скромният дял на новосъздадените предприятия показва, че бизнес климатът е неблагоприятен за нови дейности и за разрастване на дейността. Увеличаването на конкуренцията в търговията на дребно и в сектора на професионалните услуги също представлява предизвикателство. Отстраняването на проблемните участъци в обществената инфраструктура, подобряването на качеството и адекватността на акционерния капитал чрез допълнителни инвестиции, по-специално в областта на пътната и железопътната инфраструктура, също ще укрепят цялостната производителност на страната.

               (13)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Белгия и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Програмата за стабилност и Националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките към Белгия, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Белгия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1— 4 по-долу.

               (14)С оглед на тази оценка Съветът разгледа Програмата за стабилност на Белгия, като становището
                  12
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               (15)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1—4 по-долу,

               (16)В контекста на европейския семестър Комисията направи също анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото. Белгия също следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки.

               ПРЕПОРЪЧВА на Белгия да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.Да постигне фискална корекция от поне 0,6 % от БВП към средносрочната цел през 2015 г. и през 2016 г. Да използва извънредните приходи, за да постави в подходяща низходяща тенденция съотношението държавен дълг/БВП. Да допълни в пенсионната реформа, като обвърже законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живота. Да бъде договорено задължително разпределение на бюджетните цели между всички равнища на управление.

               2.Да приеме и изпълни цялостната данъчна реформа, разширяваща данъчните основи, като измести данъчната тежест от труда и премахне неефективните данъчни разходи.

               3.Да подобри функционирането на пазара на труда, като намали възпиращите финансови фактори за започване на работа, да увеличи достъпа до пазара на труда за конкретни целеви групи и да се справи с недостига на умения и несъответствието между търсените и предлаганите умения.

               4.Да възстанови конкурентоспособността, като гарантира след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, че заплатите се променят в съответствие с производителността.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 252

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8800 final

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 21 final/2

                     (10)
                  COM(2015) 112.

                     (11)
                  Структурното салдо бе преизчислено от службите на Комисията по общоприетата методика въз основа на информацията в Програмата за стабилност.

                     (12)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.