               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 415 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Люксембург за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Люксембург за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Люксембург за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Люксембург за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията също прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Люксембург не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Люксембург следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката относно икономическата политика на еврозоната, както е посочено в препоръки 1 и 2 по-долу.

               (3)Докладът за Люксембург за 2018 г.
                  4
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него се констатира известен напредък в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Люксембург по отношение на националните цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 30 април 2018 г. Люксембург представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (6)Понастоящем по отношение на Люксембург се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира намаление на номиналния излишък от 1,5 % от БВП през 2017 г. до 1,1 % през 2018 г., последвано от почти постоянно нарастване, достигайки излишък от 2,4 % от БВП през 2022 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — продължава да се спазва с марж през целия период на програмата. Според програмата за стабилност за 2018 г. съотношението държавен дълг/БВП се очаква да остане доста под предвидената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен за периода до 2020 г. и реалистичен след това. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,8 % от БВП през 2018 г. и 0,3 % от БВП през 2019 г., по-ниско особено за 2019 г. в сравнение с това в програмата за стабилност за 2018 г., но все още над средносрочната бюджетна цел. Като цяло Съветът е на мнение, че се очаква Люксембург да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 и 2019 г.

               (7)Икономиката на Люксембург продължава да бележи стабилен ръст и е постигнала по-добри резултати спрямо средното равнище за еврозоната след световната рецесия от 2009 г. Финансовият сектор продължава да бъде основна движеща сила за икономическия растеж и продължава да бъде стабилен и рентабилен. Това намира отражение в голям излишък в салдото в сферата на услугите и в общото салдо по текущата сметка. Относителният принос на външния сектор за растежа на реалния БВП представлява средно 61 % през 2013—2016 г., въпреки че периодично възниква отрицателен търговски баланс. Люксембург е нетен кредитор на останалата част от света и в края на 2016 г. брутните външни активи и пасиви достигнаха 10,5 трилиона евро. Освен това националните органи продължиха да прилагат макропруденциални мерки и мерки за надзор, а съответните финансови посредници се приспособяват към променящите се национални рамки и рамката на политиката на ЕС.

               (8)Както е посочено в препоръката за еврозоната от 2018 г., борбата срещу стратегиите за агресивно данъчно планиране е от съществено значение за предотвратяване на нарушаването на конкуренцията между предприятията, за осигуряване на справедливо третиране на данъкоплатците и за защита на публичните финанси. Разпространяването на отрицателните последици от стратегиите на данъкоплатците за агресивно планиране между държавите членки изисква координирани действия на националните политики за допълване на законодателството на ЕС. Независимо от размера на нейния финансов сектор, високият дял от БВП на плащанията на дивиденти, авторски и лицензионни възнаграждения и лихви показва, че данъчните правила на държавата се използват от дружества, които прибягват към агресивно данъчно планиране. Болшинството от преките чуждестранни инвестиции се държат от „дружества със специална цел“. Липсата на удържани при източника данъци върху изходящи (т.е. от граждани на ЕС към такива, които пребивават в трети държави), лихви и авторски и лицензионни възнаграждения и освобождаването от удържани при източника данъци върху плащанията на дивиденти при някои обстоятелства би могло да доведе до избягване на данъчно облагане на тези плащания, ако те не подлежат на данъчно облагане и в юрисдикцията на получателя. Комисията отбелязва положителните стъпки, предприети от Люксембург (т. е. приемането на данъчен режим от типа „патентна кутия“ в съответствие с международните правила). Въз основа на неотдавнашния обмен на мнения Комисията ще продължи своя конструктивен диалог за борба със стратегиите на днъкоплатците за агресивно данъчно планиране.

               (9)Люксембургските власти от няколко десетилетия активно се опитват да диверсифицират икономиката, като развиват определени сектори, включително отрасъла на ИКТ и космическия сектор. Предвид високото равнище на разходите за труд в страната, дейности с по-висока добавена стойност предлагат потенциал за стимулиране на алтернативните източници на растеж. Успешната диверсификация на икономиката на Люксембург зависи в голяма степен от секторите, които са по-малко чувствителни към нивата на разходите за труд. Те до голяма степен се основават на научните изследвания и иновациите, които често изискват интензивно използване на технологии и знания. Тази стратегия напоследък бе засилена. За разработване на тези приоритетни сектори наред с други мерки в процес на изпълнение са големи публични инвестиционни проекти, включително уредбата на научноизследователската и развойна дейност и на пазара. Между 2000 г. и 2016 г. Люксембург е увеличил петкратно публичните си разходи за научноизследователска и развойна дейност, достигайки 0,60 % от БВП. Тези инвестиции са позволили страната бързо да изгради добре функционираща публична система за научни изследвания. Въпреки това, докато публичните инвестиции за научноизследователска и развойна дейност са на равнище, което е над средното за еврозоната, частните инвестиции в научноизследователска и развойна дейност и резултатите в областта на иновациите съгласно сравнителния доклад за европейските иновации, продължават да намаляват. Структурата на икономиката на Люксембург отчасти обяснява по-ниския стопански интензитет на научноизследователска и развойна дейност в сравнение с интензитета в международен план, като сектори, които съставляват по-голямата част от БВП на Люксембург (услугите и по-специално финансовият сектор) традиционно инвестират по-малко в научноизследователска и развойна дейност. Тази тенденция обаче е по-силно изразена в Люксембург в сравнение със средното за ЕС равнище и стопанският интензитет на научноизследователската и развойната дейност е намалял до 0,64 % от БВП през 2016 г. от 1,5 % от БВП през 2000 г. Тенденцията към спад на частните инвестиции показва, че все още съществуват пречки в тази област. Това също така показва липсата на ефект от публичните усилия за научноизследователска и развойна дейност върху бизнес инвестициите. Следователно изграждането на публичен научноизследователски капацитет трябва да бъде по-добре интегрирано в цялостен подход по отношение на иновационната екосистема. През 2017 г. беше приет нов закон за подновяване на схемите за помощ за научни изследвания, развойна дейност и иновации, като се разшири обхватът на наличната публична помощ.

               (10)Очаква се Люксембург да не изпълни своята цел за 2020 г. за намаляване на емисиите на парникови газове. Замърсяването на въздуха и задръстванията в пиковите часове са големи проблеми за страната, които повишиха концентрациите на азотен диоксид и емисиите на парникови газове. През 2015 г. повече от половината от емисиите на парникови газове са причинени от транспортния сектор. Ниските равнища на данъчно облагане на транспортните горива, големият брой на служебните автомобили и високото равнище на цените на жилищата са сред основните фактори, които стимулират високите равнища на използване на автомобила от страна на гражданите и повишаване на броя на трансграничните работници. Данъчните ставки на транспортните горива са сред най-ниските в ЕС и предоставят стимул за повишено потребление на горива, включително за трансгранични продажби. Въпреки това, наскоро приетите мерки са насърчили развитието на по-устойчива мобилност, по-специално чрез данъчната реформа от 2016 г., но също и чрез значителни инвестиции в обществения транспорт. Най-спешните предизвикателства са по-конкретно завършването и модернизирането на железопътните инфраструктури.

               (11)Люксембург поддържа ангажимента си за намаляване на регулаторните ограничения в сектора на бизнес услугите. Неотдавнашните мерки бяха насочени по-специално към професиите архитект и инженер, и бяха обявени допълнителни реформи за по-нататъшно намаляване на ограниченията в тези две професии. В допълнение, с т.нар. закон „омнибус“, приет през март 2017 г., бяха въведени мерки за административно опростяване (т.е. те позволяват да се извърши хоризонтален преглед на административните процедури). Продължават обаче да съществуват значителни регулаторни пречки в сектора на бизнес услугите. При липсата на процедура за специфична оценка на еквивалентността на изискванията за професионално застраховане, която би позволила еквивалентно осигурително покритие от доставчиците на услуги от други държави членки, може да бъде източник на ограничения. Адвокатската професия е особено засегната от разпоредби, които са силно рестриктивни в сравнение със средното за ЕС равнище. Широкият обхват на запазените дейности оказва въздействие върху предоставянето на правни консултации от адвокати или други доставчици на услуги, по-специално по отношение на онлайн услугите. Други ограничения включват правната форма и изискванията за капиталово участие, правилата за несъвместимост и мултидисциплинарните ограничения.

               (12)Все още има опасения във връзка с дългосрочната устойчивост на публичните финанси, дължащи се на прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението. За Люксембург се прогнозира голямо увеличение на дела на възрастните хора, които ще бъдат зависими към 2070 г. и според последните прогнози на Министерството на социалното осигуряване оперативният бюджет на пенсионната система ще покаже дефицит към 2023 г. Независимо от това, спестени са минали и настоящи излишъци на пенсионната система и натрупаните резерви ще запазят жизнеспособността на системата за още 20 години. Според Доклада за застаряването за 2018 г. разходите, свързани със застаряването, се очаква да нараснат с 13 процентни пункта от БВП между 2016 и 2070 г., надхвърляйки праговете на устойчивост и особено под влияние на пенсиите (8,9 процентни пункта от БВП). Равнището на разходите за дългосрочни грижи като дял от БВП е едно от най-високите сред държавите членки. Въпреки реформата, приета през 2017 г., се предвижда то да нарасне с около 3 процентни пункта спрямо сегашното равнище до 2070 г.

               (13)Равнището на заетост на възрастните хора остава особено ниско и са необходими допълнителни мерки за подобряване на пригодността им за заетост и възможностите на пазара на труда. Това също така е важно за гарантиране на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Схемите за ранно пенсиониране, които насърчават работниците да напуснат работа, все още са широко разпространени, като 59,2 % от наскоро предоставените пенсии са ранно отпуснати пенсии за възраст. През декември 2017 г. беше приет закон за премахване на една схема за ранно пенсиониране, но неговото нетно въздействие върху средната ефективна възраст за пенсиониране и върху разходите е несигурно, тъй като то облекчава условията за други схеми за ранно пенсиониране. Тези лоши резултати на пазара на труда може отчасти да се дължат на финансовите възпиращи фактори за започване на работа, които са сравнително високи за тази група. Насърчаването на заетостта на по-възрастните работници изисква всеобхватна стратегия, включително мерки за подпомагане на работниците за оставане на работа по-дълго. „Пактът за възрастта“ — проектозакон, внесен в парламента през април 2014 г., който има за цел да насърчи дружествата с над 150 служители да наемат и задържат по-възрастни работници посредством мерки за управление на фактора „възраст“, все още е в процес на разглеждане в парламента. По отношение на образованието, Люксембург трябва да обърне внимание на сериозните последици от социално-икономическия произход на учащите се върху техните образователни резултати. Това е важно и за да се отговори на голямото търсене на високо специализирани умения.

               (14)Цените на недвижимите имоти продължиха да растат. Това може да постави под въпрос способността на Люксембург да привлича и задържа квалифицирана работна сила, голяма част от която се състои от граждани на други държави. Основното несъответствие в търсенето и предлагането води до ценови натиск в жилищния сектор. Що се отнася до предлагането, недостатъчно наличие на земя и липсата на стимули за частните собственици да продават земя или сгради, изглежда представлява пречка пред новото жилищно строителство. Необходима е по-нататъшна работа за насърчаване на инвестициите за жилищно строителство, чрез увеличаване на стимулите за насърчаване на продажбите на недвижими имоти, подобряване на административните процедури за даване на разрешения за строителство и осигуряване на социални жилища на достъпни цени. Наскоро приетата реформа на данъка върху капиталовите печалби от продажби на недвижими имоти и актуализацията на програмата за социално жилищно настаняване е малко вероятно да увеличат предлагането на жилища, предвид продължаващата тенденция към повишение на цените. По отношение на търсенето, високият ръст на населението и на заетостта насърчават покачването на цените. Състоянието на жилищния пазар изостря и проблема със задръстванията и замърсяването на околната среда. Освен това увеличението на цените на жилищата има значително отражение върху задлъжнялостта на домакинствата, което поражда опасения относно устойчивостта на дълга на домакинствата. Задлъжнялостта на домакинствата бързо нарасна през последните 10 години и възлиза на около 165 % от разполагаемия доход през 2016 г., отразявайки инфлацията в сектора на недвижимите имоти, като около 80 % от дълга на домакинствата произтича от ипотечни заеми. Надзорните органи на Люксембург обаче въвеждат съответните макропруденциални мерки и препоръки на Европейският съвет за системен риск за намаляване на възможни пропуски и рискове за финансовата стабилност. Следвайки предложенията на националния комитет за системен риск наскоро правителството представи също така набор от мерки, включително ограничения, основани на вземането на заеми, за да се избегне повишаването на уязвимостта, свързана с жилищните нужди, въпреки че тези мерки подлежат на одобрение от парламента.

               (15)В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Люксембург и го публикува в доклада за страната от 2018 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г. и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Люксембург през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Люксембург, но и степента на тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза за бъдещите решения на държавите членки.

               (16)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г. и е на мнение, че Люксембург се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж,

               ПРЕПОРЪЧВА на Люксембург да предприеме следните действия през 2018 и 2019 г.:

               1.Да увеличи равнището на заетост на по-възрастните хора чрез укрепване на техните възможности за заетост и пригодността им за заетост, като същевременно допълнително ограничи ранното пенсиониране с оглед подобряването и на дългосрочната устойчивост на пенсионната система.

               2.Да намали допълнително регулаторните ограничения в сектора на бизнес услугите.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 415 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 214 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 430 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            с оглед да се отстрани наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел в Румъния

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               с оглед да се отстрани наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел

                  в Румъния

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 10, параграф 2, втора алинея от него,

               като взе предвид препоръката на Комисията,

               като има предвид, че:

               (1)Съгласно член 121 от Договора за функционирането на Европейския съюз държавите членки трябва да насърчават стабилни публични финанси в средносрочен план чрез координиране на икономическите политики и многостранно наблюдение, за да се избегне възникването на прекомерен държавен дефицит.

               (2)Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.

               (3)На 16 юни 2017 г. Съветът препоръча на Румъния да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  2
                не надвишава 3,3 % през 2017 г., което съответства на годишна структурна корекция от 0,5 % от БВП, като по този начин страната застава на подходящ път на корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. На 5 декември 2017 г. Съветът заключи, че Румъния не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета на 16 юни 2017 г. Въз основа на това на 5 декември 2017 г. Съветът издаде преразгледана препоръка за това Румъния да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 3,3 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо в размер на 0,8 % от БВП.

               (4)Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. и данните за резултатите от 2017 г., потвърдени от Евростат, през 2017 г. ръстът на нетните първични държавни разходи бе доста над целевия показател за разходите, което показва значително отклонение с голяма разлика (отклонение от 3,3 % от БВП). Структурното салдо се влоши до -3,3 % от БВП в сравнение с -2,1 % от БВП през 2016 г., което показва значително отклонение от препоръчаната структурна корекция с голяма разлика (отклонение от 1,7 % от БВП). Размерът на отклонението, посочено от структурното салдо, е неблагоприятно повлиян от по-висока прогноза за потенциалния ръст на БВП в сравнение със средносрочната средна стойност, залегнала в целевия показател за разходите, както и от спад на публичните инвестиции, които са изгладени в целевия показател за разходите. Независимо от тази разлика, и двата показателя потвърждават наличието на значително отклонение от изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж през 2017 г.

               (5)На 23 май 2018 г. след цялостна оценка Комисията счете, че в Румъния съществува наблюдавано значително отклонение от средносрочната бюджетна цел, и отправи предупреждение към Румъния в съответствие с член 121, параграф 4 от ДФЕС и член 10, параграф 2, първа алинея от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (6)В съответствие с член 10, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕО) № 1466/97 в рамките на един месец от датата на приемане на предупреждението Съветът следва да отправи препоръка към съответната държава членка да предприеме необходимите мерки на политиката. Съгласно регламента в препоръката се определя срок от не повече от пет месеца за справяне с отклонението в държавата членка. На тази основа крайният срок [15 октомври 2018 г.], в който Румъния да се справи с отклонението, изглежда подходящ. В рамките на този срок Румъния следва да докладва относно действията, предприети в отговор на настоящата препоръка.

               (7)Според прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП в прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. Румъния ще остане в нормална икономическа ситуация през 2018 и 2019 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП на Румъния е под прага от 60 % от БВП. Поради това изискваното минимално структурно подобрение, предвидено в Регламент (ЕО) № 1466/97 и матрицата с изисквания, в което са отчетени преобладаващите икономически условия и евентуални опасения във връзка с устойчивостта, възлиза на 0,5 % от БВП за 2018 и 2019 г.

               (8)Структурният дефицит на Румъния нарасна с 2,1 % от БВП през 2016 г. и с 1,2 % от БВП през 2017 г. до 3,3 % от БВП през 2017 г. Допълнителните и упорити усилия, необходими за коригиране на натрупаните отклонения и за връщане на Румъния към подходящ път на корекции след отклоненията през 2016 г. и 2017 г., следва да допълват минималната изисквана корекция. Допълнителната корекция от 0,3 % от БВП изглежда целесъобразна предвид мащаба на наблюдаваното значително отклонение от препоръчания план за корекция към средносрочната бюджетна цел и тя ще ускори корекцията в посока към постигането на средносрочната бюджетна цел.

               (9)Изискваното подобрение на структурното салдо с 0,8 % от БВП през 2018 г. и 2019 г. е в съответствие с номиналния темп на растеж на нетните първични държавни разходи, ненадвишаващи 3,3 % през 2018 г. и 5,1 % през 2019 г.

               (10)Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. се очаква допълнително влошаване на структурното салдо с 0,5 % от БВП през 2018 г. и с още 0,4 % от БВП през 2019 г. Поради това структурно подобрение от 0,8 % от БВП през 2018 г. и 2019 г. съответства на необходимостта да се приемат мерки с общ структурен резултат от 1,3 % от БВП през 2018 г. и допълнителни мерки със структурен резултат от 1,2 % през 2019 г. в сравнение с настоящия основен сценарий съгласно прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г.

               (11)Съгласно прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. бюджетният дефицит ще възлиза на 3,4 % от БВП през 2018 г. и 3,8 % от БВП през 2019 г., което е над референтната стойност от 3 % от БВП по Договора. Изискваната корекция на структурното салдо също изглежда подходяща, за да се гарантира, че Румъния спазва референтната стойност от 3 % от БВП съгласно Договора през 2018 г. и 2019 г. заедно с марж.

               (12)Непредприемането на действия, свързани с предишните препоръки за коригиране на наблюдаваното значително отклонение, и рискът от превишаване на референтната стойност съгласно Договора налагат спешни действия за връщането на фискалната политика на Румъния към предпазлив подход.

               (13)Целесъобразно е тази препоръка да се оповести публично.

               (14)С оглед на постигането на бюджетните цели, е от решаващо значение Румъния да приеме и строго да прилага необходимите мерки, както и да следи отблизо промените в текущите разходи,

               ПРЕПОРЪЧВА:

               (1)Румъния следва да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 3,3 % през 2018 г. и 5,1 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,8 % от БВП за всяка година, като по този начин страната застава на подходящ път на корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел.

               (2)Румъния следва да използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита. Мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират трайно подобрение на структурното салдо по консолидирания държавен бюджет, като същевременно подкрепят растежа.

               (3)Румъния следва да докладва на Съвета до [15 октомври 2018 г.] за предприетите действия в отговор на горепосочената препоръка. Докладът следва да съдържа достатъчно конкретни и надеждно представени мерки, включително бюджетното отражение на всяка от тях, както и актуализирани и подробни бюджетни прогнози за периода 2018—2019 г.

               Адресат на настоящата препоръка е Румъния.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Нетните първични държавни разходи включват общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционни промени в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал, финансирано от държавата, се изглажда за 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 431 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            с оглед да се отстрани наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел в Унгария
            {SWD(2018) 368 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               с оглед да се отстрани наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел

                  в Унгария

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 10, параграф 2, втора алинея от него,

               като взе предвид препоръката на Комисията,

               като има предвид, че:

               1)Съгласно член 121 от Договора за функционирането на Европейския съюз държавите членки трябва да насърчават стабилни публични финанси в средносрочен план чрез координиране на икономическите политики и многостранно наблюдение, за да се избегне възникването на прекомерен държавен дефицит.

               2)Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.

               3)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Унгария да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП през 2017 г., освен ако средносрочната бюджетна цел е спазена с корекция в по-нисък размер.

               4)Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. и валидираните от Евростат данни за резултатите за 2017 г., нарастването на държавните разходи, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и еднократните мерки, бе доста над приложимия целеви показател за разходите през 2017 г., което показва значително отклонение от изискваната структурна корекция (отклонение от 2,4 % от БВП). През 2017 г. — от позиция на -1,8 % от потенциалния БВП през 2016 г., структурното салдо се влоши до -3,1 % от БВП, което също показва значително отклонение (отклонение от 1,4 % от БВП). Цялостната оценка показа, че целевият показател за разходите е засегнат отрицателно от три елемента, включително прекалено нисък средносрочен потенциален темп на растеж на БВП и дефлатор на БВП, обуславящ целевия показател за разходите, както и траен ефект върху приходите. След корекция, отчитайки тези фактори, целевият показател за разходите изглежда отразява адекватно фискалната корекция и сочи значително отклонение. Това заключение се потвърждава от оценката на структурното салдо, което след корекция с оглед на въздействието на спадащите лихвени разходи, инвестиционната нестабилност и извънредните постъпления все още сочи значително отклонение. Поради това цялостната оценка води до заключението, че наблюдаваното отклонение от средносрочната бюджетна цел през 2017 г. е значително.

               5)На [23 май] 2018 г., след цялостна оценка, Комисията счете, че в Унгария съществува наблюдавано значително отклонение от средносрочната бюджетна цел, и отправи предупреждение към Унгария в съответствие с член 121, параграф 4 от ДФЕС и член 10, параграф 2, първа алинея от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               6)В съответствие с член 10, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕО) № 1466/97 в рамките на един месец от датата на приемане на предупреждението Съветът следва да отправи препоръка към съответната държава членка да предприеме необходимите мерки на политиката. Съгласно регламента в препоръката се определя срок от не повече от пет месеца за справяне с отклонението в държавата членка. На тази основа крайният срок 15 октомври 2018 г., в който Унгария да се справи с отклонението, изглежда подходящ. В рамките на този срок Унгария следва да докладва относно действията, предприети в отговор на настоящата препоръка.

               7)Структурното салдо на Унгария през 2017 г. се оценява на 1,6 % от БВП, което е далеч от средносрочната бюджетна цел от структурен дефицит в размер на -1,5% от БВП. Въз основа на разликата между фактическия и потенциалния БВП в прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г., Унгария се намира в добра икономическа ситуация през 2018 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП на Унгария е над прага от 60 % от БВП. Изискваната минимална структурна корекция, предвидена в Регламент (ЕО) № 1466/97 и матрицата на изискванията, в която са отчетени преобладаващите икономически условия и опасенията във връзка с устойчивостта, възлиза най-малко на 1 % от БВП за 2018 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. се очаква допълнително влошаване на структурното салдо с 0,5 % от БВП през 2018 г. Поради това минималното структурно подобрение от 1 % от БВП през 2018 г. означава необходимост да се предприемат мерки с общ резултат от 1,5 % от БВП в сравнение с настоящия основен сценарий от прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. Предвид големия размер на изискваната структурна консолидация, произтичаща от изискването за минималната корекция, е целесъобразно да не се налагат никакви допълнителни корекции в допълнение към минималното изискване от 1 % от БВП.

               8)Изискваното подобрение на структурното салдо с 1 % от БВП през 2018 г. съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи, ненадвишаващ 2,8 % през 2018 г.

               9)Целесъобразно е тази препоръка да се оповести публично.

               10)С оглед на постигането на бюджетните цели, е от решаващо значение Унгария да приеме и строго да прилага необходимите мерки, както и да следи отблизо развитието на текущите разходи,

               ПРЕПОРЪЧВА:

               (1)Унгария следва да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 2,8 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 1 % от БВП, като по този начин страната застава на подходящ път на корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел.

               (2)Унгария следва да използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита. Мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират трайно подобрение на структурното салдо по консолидирания държавен бюджет, като същевременно подкрепят растежа.

               (3)Унгария следва да докладва на Съвета до 15 октомври 2018 г. за предприетите действия в отговор на настоящата препоръка. Докладът следва да представи достатъчно конкретизирани и обявени по правдоподобен начин мерки, включително бюджетното въздействие на всяка от тях, както и актуализираните и подробни бюджетни прогнози за 2018 г.

               Адресат на настоящата препоръка е Унгария.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел,23.5.2018
            COM(2018) 422 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Румъния за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Румъния за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Румъния не е посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Румъния за 2018 г.
                  4
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Румъния в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Румъния през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 10 май Румъния представи националната си програма за реформи за 2018 г. и на 14 май 2018 г. — програмата си за конвергенция за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (5)Спрямо Румъния понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2018 г. правителството планира да постигне номинален дефицит от 2,95 % от БВП през 2018 г., както и неговото по-нататъшно постепенно намаляване до 1,45 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — не се очаква да бъде постигната до края на времевия хоризонт на програмата, т.е. до 2021 г. Преизчисленото структурно салдо се очаква да достигне -2,1 % през 2021 г. Според програмата за конвергенция съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне 40 % до 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен. Освен това необходимите мерки в подкрепа на планираните цели за дефицита все още не са достатъчно конкретни.

               (6)На 16 юни 2017 г. Съветът реши, в съответствие с член 121, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“), че през 2016 г. в Румъния се наблюдава значително отклонение от средносрочната бюджетна цел. С оглед на установеното значително отклонение, на 16 юни 2017 г. Съветът отправи препоръка на Румъния да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи
                  7
                не надвишава 3,3 % през 2017 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо в размер на 0,5 % от БВП. На 5 декември Съветът констатира, че Румъния не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 16 юни 2017 г. и издаде преработена препоръка. В новата препоръка Съветът поиска от Румъния да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи не превишава 3,3 % през 2018 г., което съответства на годишна структурна корекция в размер на 0,8 % от БВП. На XX юни 2018 г. Съветът констатира, че Румъния не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 5 декември 2017 г. Освен това въз основа на данни за резултатите за 2017 г. в Румъния беше констатирано значително отклонение от препоръчаната корекция през 2017 г. В съответствие с член 121, параграф 4 от ДФЕС и член 10, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета, на 23 май 2018 г. Комисията отправи предупреждение към Румъния, че през 2017 г. се наблюдава значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. На XX юни 2018 г. Съветът прие последваща препоръка, с която се потвърждава необходимостта Румъния да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи не превишава 3,3 % през 2018 г., което съответства на годишна структурна корекция в размер на 0,8 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. съществува риск от отклонение от посочената препоръка през 2018 г.

               (7)За 2019 г., на XX юни 2018 г. Съветът препоръча на Румъния да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи не превишава 5,1 %, което съответства на годишна структурна корекция в размер на 0,8 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. съществува риск от отклонение от изискването през 2019 г. Освен това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. се предвижда дефицит по консолидирания държавен бюджет в размер на 3,4 % и 3,8 % от БВП през 2018 г. и 2019 г., което е над заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП. Като цяло Съветът е на мнение, че ще бъдат необходими съществени допълнителни мерки, считано от 2018 г., за съобразяване с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, предвид силното влошаване на фискалните перспективи, в съответствие с препоръката, адресирана до Румъния на XX юни 2018 г. с оглед коригиране на наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел.

               (8)В бюджетното планиране на Румъния редовно не се отчитат предписанията на бюджетната ѝ рамка въпреки необходимостта от отговорни фискални политики. Законът за фискалната отговорност на Румъния транспонира правото на фискалния пакт в националното законодателство. Неговите правила са добре замислени, но често се пренебрегват на практика. През 2016 г. структурният дефицит се е увеличил над средносрочната цел, в нарушение на правилото за дефицита. В бюджетите за 2017 г., както и за 2018 г. се цели номинален дефицит от близо 3 % от БВП, което предполага влошаване на структурното салдо в разрез с правилото. Двете изменения на бюджета, предприети през 2017 г., не са в съответствие с правилата, които забраняват увеличения на таваните на номиналния и първичния дефицит и увеличения на персонала и на общите държавни разходи през съответната текуща фискална година. Освен това, както и през предишни години, през 2017 г. актуализацията на фискалната стратегия беше предоставена на Парламента дълго след законовия срок, като по този начин не беше осигурена дългосрочна перспектива за бюджетното планиране.

               (9)Спазването на данъчното законодателство продължава да бъде ниско, особено по отношение на данъка върху добавената стойност. През последната година Румъния постигна ограничен напредък по препоръката, включена многократно в специфичната за държавата препоръка — да подобри спазването на данъчното законодателство и събирането на данъци. Що се отнася до данъка върху добавената стойност, разликата между теоретично очакваните и действително събраните приходи остава много висока. За подобряване на спазването на разпоредбите органите въведоха разделяне на плащанията. Това не е задължително, с изключение на дружествата в несъстоятелност и данъкоплатците със значителни неуредени задължения по данъци върху добавената стойност. Въпреки това мярката все още предстои да доведе до значителни резултати. Въвеждането на електронни касови апарати, свързани с информационната технологична система на данъчната администрация, все още предстои да бъде изпълнено.

               (10)Състоянието на финансовия сектор продължи да се подобрява, но някои развития трябва да бъдат наблюдавани. Банковият сектор има добра капитализация и качеството на активите се е подобрило. Няколко текущи законодателни инициативи, които заплашват да се отразят неблагоприятно на необслужваните заеми, кредитите и инвестициите, налагат извършването на внимателен мониторинг. Неотдавнашното намаление на размера на вноските в пенсионните фондове от втория стълб с предварително финансиране облекчи краткосрочните фискални проблеми, но това би могло да има отрицателни последствия за развитието на капиталовите пазари.

               (11)Пазарът на труда се затяга поради ръста на заетостта, заедно с намаляване на работната сила поради застаряването на населението и емиграцията. Същевременно в Румъния има значителен неизползван потенциал от работна ръка, а някои групи, като младите хора, ромите, дългосрочно безработните лица и хората с увреждания, срещат трудности по отношение на достъпа до пазара на труда. През последната година Румъния отбеляза малък напредък по специфичната за държавата препоръка за укрепване на целенасочените политики за стимулиране на трудовата активност и предоставяне на интегрирани обществени услуги, съсредоточавайки се върху тези, които са най-отдалечени от пазара на труда. Въпреки увеличените финансови стимули за схеми за мобилност участието в активните политики на пазара на труда продължава да бъде много ниско, а административната тежест е висока. Публичните работни програми на местно равнище са постигнали малко, за да се предоставят необходимите умения и да се подкрепи преходът към стандартна заетост. Няма управление по случаите на дългосрочно безработните лица и лицата, получаващи социални помощи. Сътрудничеството между публичните служби по заетостта, доставчиците на социални и образователни услуги и външните доставчици съответно е било ограничено.

               (12)Рискът от бедност или социално изключване е много висок. Семействата с деца, лицата с увреждания, ромите и населението в селските райони са особено засегнати. Неравенството в доходите продължава да е високо, което се дължи и на слабото въздействие на данъчно-осигурителната система върху намаляването на неравенството в доходите. Социалният референтен индекс, който се използва като референтна стойност при изчисляване на най-важните социални обезщетения, не е актуализиран от 2008 г. Законът за минималния доход, който е планиран да влезе в сила през 2018 г., би увеличил обхвата и адекватността на социалното подпомагане. Въпреки това влизането му в сила е отложено с повече от една година. По-ниската пенсионна възраст на жените води до по-ниски пенсионни права, което утежнява бедността сред хората в напреднала възраст и разликата в заетостта между жените и мъжете.

               (13)Участието на социалните партньори в разработването и прилагането на икономическите и социалните реформи е било твърде ограничено. Становищата на социалните партньори често не се вземат предвид, дори когато са сходни. Рамката за колективно договаряне на Румъния не стимулира доброто функциониране на системата на колективните трудови правоотношения. Социалният диалог се характеризира с ниско равнище на колективно договаряне, особено на секторно равнище, и с ниска степен на членство в синдикални организации и организации на работодателите. Високите прагове на представителност и неясното определение на секторите са сред основните пречки пред по-ефективния социален диалог. По законодателните изменения с цел уредбата да бъде подобрена досега е постигнат много слаб напредък.

               (14)През последните няколко години минималната работна заплата е увеличена многократно по дискреционен начин. От 2015 г. насам нетната минимална работна заплата е нараснала с повече от 60 %. През 2017 г. около 30 % от работниците са получавали минимална заплата, което предполага силно сгъстено разпределение на възнагражденията. Предложение за обективен механизъм за увеличенията на минималната заплата е одобрено от социалните партньори, но то не е приложено от правителството.

               (15)Предлагането на умения не е в крак с потребностите на икономиката. Ниските постижения по основни умения и умения за работа с цифрови технологии оказват неблагоприятно въздействие върху конкурентоспособността, заетостта и сближаването. Участието в образованието за възрастни е много ниско. Механизъм за постигане на съответствие между активните политики на пазара на труда и търсенето на умения все още не функционира, а способността да се предвиждат бъдещи потребности от умения и да се извършва оценка на очакваното въздействие на новите технологии е слаба. Професионалното образование и обучение остава втори предпочитан вариант и то не е достатъчно съобразено с нуждите на пазара на труда и с регионалните или секторните стратегии за специализация.

               (16)Слабите резултати на образователната система допринасят за високото равнище на неравенство във възможностите и перспективите за дългосрочен растеж на Румъния. Осигуряването на качествено, приобщаващо и общо образование и на достъп до него, по-специално за ромите и децата в селските райони, е предизвикателство. Методологията за мониторинг за преодоляване на сегрегацията в училищата все още предстои да бъде разработена. Делът на преждевременно напусналите системата на образованието и обучението намалява, но все още е висок. Механизъм за ранно предупреждение за идентифициране на децата, изложени на риск от отпадане от образователната система, е в процес на разработване, но акцентът върху качественото образование е слаб. Въпреки някои предприети мерки осигуряването на качество в училищното и висшето образование среща предизвикателства. Процентът на завършилите висше образование е нисък. Инвестициите в образованието са относително ниски, а в училищата в неравностойно положение по-специално липсва подходяща подкрепа.

               (17)Здравният статус на населението се е подобрил, но все още е под стандартите на ЕС. Достъпът до здравни грижи продължава да бъде предизвикателство, което оказва отрицателно въздействие върху детското развитие, пригодността за заетост на работната сила и остаряването в добро здраве. Ниската степен на финансиране и неефективното използване на ресурсите ограничават ефективността на системата на здравеопазване на фона на значителния недостиг на лекари и медицински сестри. Достъпът до здравеопазване е ограничен от преобладаващите неофициални плащания и разстоянието до здравната инфраструктура. Румъния постигна известен напредък в изпълнението на специфичната за държавата препоръка за предотвратяване на неофициалните плащания, а механизъм за наблюдение е в процес на въвеждане, въпреки че действителното му отражение все още не е оценено. По отношение на изпълнението на специфичната за държавата препоръка за пренасочване към амбулаторно лечение, досега се наблюдава ограничен напредък. Текущото изпълнение на националната здравна стратегия е влошено от променящите се приоритети и лошото инвестиционно планиране.

               (18)Стратегическото планиране,  процесът на обществените консултации и анализът на регулаторното въздействие продължават да бъдат слаби в изготвянето, прилагането и мониторинга на политиките. Това се отразява неблагоприятно на качеството и предвидимостта на уредбата. Освен това честите промени в законодателството, като например измененията на данъчните разпоредби, се отразяват върху стопанската среда. Участието на заинтересованите страни в изготвянето и прилагането на реформите е слабо и рядко се прилага истински диалог, макар съответните институционални структури да са налични. Механизмът за разглеждане на становищата на заинтересованите страни в публичните консултации не гарантира подходящите последващи действия. Конкретен скорошен пример за това е незачитането на предложение, одобрено от социалните партньори, за обективен механизъм за увеличаване на минималната работна заплата, което щеше да отговори на специфична за държавата препоръка. Не са постигнати осезаеми резултати във връзка с реформите на публичната администрация. Приемането на съответното законодателство относно управлението на човешките ресурси в публичната администрация бе забавено. Генералният секретариат на правителството има ограничена роля при контрола на качеството на разработването на политиката.

               (19)Лошото качество на инфраструктурата, включително в секторите на транспорта, отпадъците и отпадъчните води, ограничава перспективите за растеж на Румъния. Публичните инвестиции се характеризират с ниска ефективност особено при изготвянето на проектите и определянето на приоритети. Общото състояние и надеждността на пътната, железопътната инфраструктура и на инфраструктурата на водните пътища е лошо и реформата на сектора на транспорта напредва много бавно. Напредъкът в реформата на управлението на отпадъците също е бавен, а секторите на твърдите отпадъци и на отпадъчните води са изправени пред същите предизвикателства. Генералният план за транспорта и националният план за управление на отпадъците са предназначени за осигуряване на стабилна пътна карта за инвестициите и за укрепване на административния капацитет в сектора, но привеждането в съответствие на изготвянето на проектите със стратегическото планиране засега е ограничено. Румъния постигна ограничен напредък в отговор на специфичната за държавата препоръка да укрепи приоритизирането на проектите и подготовката на публичните инвестиции.

               (20)Ефективните и прозрачни обществени поръчки са от ключово значение за справяне с основните политически предизвикателства за Румъния, включително ефикасността на публичните разходи, борбата срещу корупцията и насърчаването на иновациите и на устойчивия и приобщаващ растеж. Румъния постигна известен напредък по отношение на специфичната за държавата препоръка да приложи стратегията за обществените поръчки, но планът все още не е изцяло изпълнен. Същевременно повишаването на ефективността и стратегическото използване на обществените поръчки, ефективният одит и контрол върху измамите все още остават предизвикателства. Устойчивостта на предприетите мерки и необратимостта на реформите е необходимо да продължат да бъдат наблюдавани. Предизвикателствата, свързани с ефикасността и прозрачността в областта на обществените поръчки, се отнасят по-специално за големите здравни инфраструктурни инвестиции в регионалните болници на Iaşi, Cluj and Craiova.

               (21)Държавните предприятия имат ключова роля в сектори с критична инфраструктура, като например енергетиката и железопътния транспорт. Въпреки това техните оперативни и финансови резултати са по-слаби в сравнение с подобни проекти в частния сектор.  Корпоративното управление на държавните предприятия е отслабнало значително в последно време, което обърна отбелязания напредък по специфичните за държавата препоръки от 2015 г. и 2016 г. Прилагането на новото законодателство е не само нестабилно, но и продължават опитите редица дружества да бъдат изключени от неговия обхват. Освен това публикуването на финансовите данни на държавните предприятия е забавено. В резултат на това ключовите условия за насърчаване на ефективното използване на публичните ресурси са възпрепятствани и има възможност за деформиране на инвестиционните решения. През февруари 2018 г. Конституционният съд прикани Парламента да преразгледа горепосочените изключения.

               (22)Развитията през миналата година до голяма степен поставят под въпрос необратимостта и устойчивостта на значителния напредък на Румъния по отношение на реформата на съдебната система и борбата с корупцията на високо равнище. Независимостта на съдебната власт е изправена пред предизвикателства.  Съдебните институции и правната рамка за борба с корупцията са подложени на натиск, а постигането на напредък по отношение на оставащите предизвикателства продължава да се забавя. Изпълнението на националната стратегия за борба с корупцията за периода 2016—2020 г., в която са разработени допълнителни мерки за предотвратяване и борба с корупцията напредва на техническо равнище, но е необходима по-осезаема политическа подкрепа, тъй като корупцията и въпроси, свързани с управлението в обществения сектор, продължават да съществуват на всички равнища и са сред основните предизвикателства за стопанската среда.

               (23)В рамките на механизма за сътрудничество и проверка Комисията продължава да наблюдава реформата на  съдебната реформа и борбата с корупцията в Румъния. Ето защо тези области не са включени в специфичните за държавата препоръки за Румъния, но са важни за развитието на положителна социално-икономическа среда в страната.

               (24)В контекста на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Румъния и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Тя оцени също програмата за конвергенция за 2018 г. и националната програма за реформи за 2018 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Румъния, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Румъния, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (25)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2018 г., като становището м
                  8
               у е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Румъния да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

               1.Да гарантира спазването на препоръката на Съвета от XX юни 2018 г. с оглед на коригирането на значителното отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Да гарантира пълното прилагане на фискалната рамка. Да засили спазването на данъчното законодателство и събирането на данъци.

               2.Да приключи реформата относно минималния доход за приобщаване. Да подобри функционирането на социалния диалог. Да гарантира определянето на минимална заплата въз основа на обективни критерии. Да подобри възможностите за повишаване на квалификацията и достъпа до качествено общо образование, по-специално за ромите и децата в селските райони. Да подобри достъпа до здравно обслужване, включително чрез преминаване към амбулаторно лечение.

               3.Да повиши предсказуемостта на процеса на вземане на решения чрез укрепване на систематичното и ефективно използване на анализа на регулаторното въздействие, провеждане на консултации със заинтересованите страни и участието им в изготвянето и изпълнението на реформите. Да подобри изготвянето и приоритизирането на големите инфраструктурни проекти и да ускори изпълнението им, особено в секторите на транспорта, отпадъците и отпадъчните води. Да подобри прозрачността и ефективността на обществените поръчки. Да укрепи корпоративното управление на държавните предприятия.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 422 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        Работен документ на службите на Комисията SWD (2018) 221 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Нетните първични разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (8)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 433 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за отмяна на Решение 2009/414/ЕО относно наличието на прекомерен дефицит във Франция

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за отмяна на Решение 2009/414/ЕО относно наличието на прекомерен дефицит във Франция

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 12 от него,

               като взе предвид препоръката на Комисията,

               като има предвид, че:

               (1)На 27 април 2009 г. въз основа на препоръка, отправена от Комисията, с Решение 2009/414/ЕО
                  1
                Съветът реши, в съответствие с член 126, параграф 6 от Договора, че във Франция е налице прекомерен дефицит. Съветът отбеляза, че дефицитът по консолидирания държавен бюджет, за който е било подадено уведомление, е бил 3,2 % от БВП през 2008 г., което надвишава заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП. Консолидираният брутен държавен дълг (който от 2003 г. насам беше над референтната стойност от 60 % по Договора) се планираше да достигне 66,7 % от БВП през 2008 г.

               (2)На същата дата, в съответствие с член 126, параграф 7 от Договора и член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) №1467/97
                  2
               , Съветът, въз основа на препоръка на Комисията, издаде препоръка към Франция за преодоляване на прекомерния дефицит най-късно до края на 2012 г
                  3
               . Съветът също така определи 27 октомври 2009 г. като краен срок за предприемане на ефективни действия.

               (3)След това, на 2 декември 2009 г. Съветът отправи нова препоръка към Франция въз основа на член 126, параграф 7 от Договора, с която срокът за коригиране на прекомерния дефицит бе удължен до 2013 г. Съветът счете, че Франция е предприела ефективни действия, но са настъпили неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси.

               (4)На 21 юни 2013 г., въз основа на член 126, параграф 7 от Договора, Съветът отправи нова препоръка към Франция, с което срокът за коригиране на прекомерния дефицит бе удължен до 2015 г. Съветът счете, че наличните доказателства не позволяват да се направи заключение относно неефективни действия, но са настъпили неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси.

               (5)След това, на 10 март 2015 г. Съветът, в съответствие с член 126, параграф 7 от Договора, отправи нова препоръка към Франция с оглед съществуващият прекомерен дефицит да бъде преодолян до 2017 г. Съветът определи 10 юни 2015 г. като краен срок, в който Франция да докладва подробно относно предприетите действия.

               (6)На 1 юли 2015 г. Комисията заключи, че целите за номиналния дефицит на Франция се очаква да бъдат постигнати както през 2015, така и през 2016 г., докато за планираната фискална корекция бе предвидено, съгласно всички показатели,  да изостане от препоръчаното през 2015 г. и 2016 г. Поради това, според методиката за оценяване на ефективността на действията Комисията счете, че процедурата трябва да бъде временно прекратена.

               (7)В съответствие с член 4 от Протокола относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договорите, Комисията предоставя данните за изпълнението на процедурата. Като част от прилагането на този протокол държавите членки трябва да предоставят данни за бюджетния дефицит и държавния дълг, както и за другите свързани с тях променливи два пъти годишно, а именно преди 1 април и преди 1 октомври, в съответствие с член 3 от Регламент (ЕО) № 479/2009
                  4
               .

               (8)Съветът следва да вземе решение за отмяна на решение за наличие на прекомерен дефицит въз основа на предоставените данни. Същевременно дадено решение за наличие на прекомерен дефицит следва да се отмени само ако прогнозите на Комисията сочат, че през прогнозния период дефицитът няма да превиши заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП
                  5
               .

               (9)След уведомлението
                  6
               , изпратено от Франция през април 2018 г., и въз основа на данните, предоставени от Комисията (Евростат) в съответствие с член 14 от Регламент (ЕО) № 479/2018, програмата за стабилност и прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. се налагат следните заключения:

               –След като достигна 3,4 % от БВП през 2016 г., дефицитът по консолидирания държавен бюджет намаля до 2,6 % от БВП през 2017 г. В сравнение с бюджетните цели за 2017 г. намаляването на дефицита през тази година се дължи най-вече на нарасналите данъчни приходи (0,7 % от БВП) и, по-специално, на ДДС и корпоративните данъци.

               –Според програмата за стабилност за 2018—2022 г., представена от френското правителство на 25 април 2018 г., през 2018 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет слабо да се увеличи до 2,3 % от БВП през 2019 г. и до 2,4 % от БВП през 2016 г. Прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. предвижда дефицит в размер на 2,3 % от БВП през 2018 г. и 2,8 % от БВП през 2019 г., като по този начин той остава под заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП.

               –През 2017 г. структурното салдо, т.е. салдото по консолидирания държавен бюджет, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, минус еднократните и другите временни мерки, се е подобрило с 0,5 % от БВП. Общото подобрение на структурното салдо за 2015 г. възлиза на 0,7 % от БВП.

               –Съотношението на брутния държавен дълг към БВП нарасна от 96,6 % през 2016 г. до 97,0 % през 2017 г., което се дължи предимно на корекции наличности-потоци, тъй като плащанията по първичния дефицит и лихвите бяха до голяма степен компенсирани от въздействието на реалния растеж и инфлацията върху намаляването на дълга. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. се предвижда съотношението на дълга да намалее до 96,4 % през 2018 г. и до 96,0 % през 2019 г. главно поради високия номинален растеж, който надхвърля плащанията по първичния дефицит и по лихвите.

               (10)В съответствие с член 126, параграф 12 от Договора решенията на Съвета относно наличието на прекомерен дефицит се отменят, когато по мнение на Съвета прекомерният дефицит в съответната държава членка е бил коригиран.

               (11)По мнение на Съвета прекомерният дефицит в Франция е бил коригиран и следователно Решение 2009/414/ЕО следва да бъде отменено.

               (12)От 2018 г., т.е. годината след корекцията на прекомерния дефицит, по отношение на Франция се прилага предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и тя следва да напредва с подходящ темп към постигането на средносрочната бюджетна цел, включително като спазва целевия показател за разходите и съблюдава критерия за дълга по член 2, параграф 1а от Регламент (ЕО) № 1467/97,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Въз основа на цялостна оценка прекомерният дефицит във Франция се счита за коригиран.

               Член 2

               Решение 2009/414/ЕО се отменя.

               Член 3

               Адресат на настоящото решение е Френската република.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        Решение 2009/414/ЕО на Съвета от 27 април 2009 г. относно наличието на прекомерен дефицит във Франция (ОВ L 135, 30.5.2009 г., стр. 19).

                     (2)

                        Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997, стр. 6).

                     (3)

                        Всички документи, свързани с процедурата при прекомерен дефицит за Франция, са публикувани на следния уебсайт: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/ongoing-excessive-deficit-procedures/france_en#ongoing-procedure.

                     (4)

                        Регламент (ЕО) № 479/2009 на Съвета от 25 май 2009 г. за прилагане на Протокола за процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за създаване на Европейската общност (ОВ L 145, 10.6.2009 г., стр. 1).

                     (5)

                        Съгласно „Подробните указания за изпълнението на Пакта за стабилност и растеж и насоките относно формата и съдържанието на програмите за стабилност и за конвергенция“, приети от Икономическия и финансов комитет на 15 май 2017 г., достъпни на:http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf

                     (6)

                        Евростат изрази резерви относно качеството на данните, докладвани от Франция. Първо, Евростат счита, че Agence Française de Développement следва да бъде зачислена към сектор „Държавно управление“, което би довело до увеличаване на държавния дълг. Второ, Евростат счита, че вливането на капитал от държавата в AREVA (0,1 % от БВП) през 2017 г. следва да се третира като капиталов трансфер с въздействие върху дефицита.