title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Австрия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/84

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Австрия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2018 г.
      (2018/C 320/19)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Съветът надлежно взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Австрия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (2) (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Австрия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката относно еврозоната, както е посочено в препоръки 1—2 по-долу.

                  (3)

                  Докладът за Австрия за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Австрия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (3), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Австрия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (4)

                  Австрия представи националната си програма за реформи за 2018 г. на 25 април 2018 г., а програмата си за стабилност за 2018 г. на 21 март 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Спрямо Австрия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството очаква подобрение в номиналното салдо от дефицит в размер на 0,7 % от БВП през 2017 г. до излишък от 0,4 % от БВП през 2022 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП към 2017 г., се очаква да бъде постигната през 2019 г. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква постепенно да спадне от 78,1 % от БВП през 2017 г. до 62,2 % от БВП през 2022 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е благоприятен за 2018 г. и реалистичен за годините след това. Основните рискове в основата на средносрочното бюджетно планиране са дискреционните мерки на политиката, предвидени, считано от 2020 г., като например оповестената реформа на доходите на физическите лица, чието нетно бюджетно въздействие не е все още напълно конкретизирано.

                  (7)

                  В програмата за стабилност се посочва, че въздействието на извънредния приток на бежанци и на мерките, свързани със сигурността, върху бюджета е значително и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2017 г. възлизат на 0,03 % от БВП за извънредния приток на бежанци, а за свързаните със сигурността мерки не се предвиждат допълнителни разходи. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци, както и сериозната терористична заплаха са необичайни събития, тяхното въздействие върху публичните финанси на Австрия е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2017 г. бе намален, за да се вземат под внимание допълнителните разходи, свързани с бежанците.

                  (8)

                  На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Австрия да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2018 г. се ограничава до разрешеното отклонение, свързано с бюджетното въздействие на извънредния приток на бежанци и на мерките, свързани със сигурността. Това е в съответствие с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 3,3 % през 2018 г., което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо с 0,2 % от БВП. Като се имат предвид разрешените отклонения, прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. сочи, че съществува риск от известно отклонение от изискването през 2018 г. и през 2017 г. и 2018 г., взети заедно.

                  (9)

                  През 2019 г. Австрия следва да постигне средносрочната си бюджетна цел, като се вземе предвид допуснатото временно отклонение, свързано с необичайни събития. Това е в съответствие с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 2,9 %, което съответства на подобрение на структурното салдо с 0,3 % от БВП. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г., при непроменени политики в Австрия ще съществува риск от значително отклонение от изискването през 2019 г. с оглед на отклонението за 2018 г. и 2019 г., взети заедно. Същевременно през 2019 г. Австрия се очаква да бъде на около 0,1 % от БВП от средносрочната си бюджетна цел. Освен това Австрия се очаква да спази правилото за дълга през 2018 г. и 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Австрия трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки с цел съответствие през 2018 г., и че следва да се предприемат допълнителни мерки през 2019 г., за да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (10)

                  Според доклада от 2018 г. за застаряването прогнозираното увеличение на разходите за пенсии, здравеопазване и дългосрочни грижи показва среден риск за фискалната устойчивост в средносрочен и дългосрочен план. Публичните разходи за пенсии на Австрия са по-високи от средното за Съюза (13,8 % в сравнение с 11,2 % от БВП през 2016 г.) и се очаква да нараснат допълнително до 2070 г. (0,5 % в сравнение с -0,2 % от БВП). Последните реформи успешно предоставиха стимули за по-късно пенсиониране. При все това, без повишаване на законоустановената пенсионна възраст по-нататъшното натрупване на права на обезщетение по време на удължения трудов живот не подобрява дългосрочната устойчивост. Законоустановената пенсионна възраст от 60 години за жените е сред най-ниските в Съюза. Законоустановената пенсионна възраст за жените ще бъде адаптирана постепенно, считано от 2024 г., за постигане на хармонизация със законоустановената пенсионна възраст за мъжете едва от 2033 г. нататък. Като цяло увеличаването на законоустановената пенсионна възраст и ограничаването на ранното пенсиониране биха подобрили устойчивостта на пенсионната система с оглед на застаряването на населението.

                  (11)

                  Публичните разходи за здравеопазване са по-високи от средното за Съюза (7 % в сравнение с 6,8 % от БВП през 2016 г.) и се очаква да нараснат повече от средното за Съюза (1,3 % спрямо 0,9 % от БВП), което ще повиши публичните разходи за здравеопазване до 8,3 % от БВП до 2070 г. Разходите за дългосрочни грижи се очаква да се удвоят от 1,9 % на 3,8 % от БВП до 2070 г. Въвеждането на тавани за разходите чрез Закона за финансовото изравняване от 2017 г., реформата за укрепване на първичните здравни грижи и намаляването на зависимостта от болничния сектор започнаха да разрешават въпроса, свързан с устойчивостта. Постоянно високият брой на агенциите по здравно осигуряване дава представа за потенциални допълнителни икономии в областта на управлението и административните разходи. Освен това по-ефикасните тръжни процедури (например търгове на територията на Съюза, използване на критерии за възлагане, различни от цената и трансрегионалното обединяване на търгове) биха позволили да се подобри качеството и ефективността на разходите. В областта на дългосрочните грижи неотдавнашните мерки на политиката, като например решението за премахване на използването на частните активи на лицата с цел финансиране на болнични дългосрочни грижи, се очаква да повишат разходите, отколкото да ги ограничат.

                  (12)

                  Законът за финансовото изравняване от 2017 г. допринесе за опростяване на фискалните взаимоотношения между отделните нива на управление, като даде начало на ориентирано към задачите финансиране, опрости разпределението на междуправителствените трансфери и определи собствен източник на приходи за органите. Въпреки тези усилия за реформи обаче фискалната рамка продължава да бъде непрозрачна и съществува значително несъответствие между отговорностите, свързани с разходите и със събирането на приходи, което предоставя слаби стимули за повишаване на ефективността на поднационално равнище.

                  (13)

                  Въпреки данъчната реформа от 2016 г. данъчната тежест върху труда остава висока и се очаква да се увеличи постепенно с течение на времето, ако доходните интервали не бъдат индексирани с инфлацията. Лицата с по-високи доходи получиха сравнително големи ползи от реформата в сравнение с лицата с по-ниски доходи и данъчната тежест за лицата с ниски доходи продължава да е висока. Данъчната реформа е облагодетелствала също така мъжете в по-голяма степен от жените. Източниците на приходи, които оказват по-малко отрицателно въздействие върху растежа, като например постоянните данъци върху недвижимата собственост, изглежда не се използват пълноценно главно заради твърде остарялата данъчна основа. Приходите от постоянните данъци върху недвижимата собственост в Австрия са много ниски, като възлизат на 0,2 % от БВП спрямо средното за Съюза равнище от 1,6 % от БВП през 2016 г. Изместването на данъчната тежест от труда към източници на приходи, които оказват по-малко отрицателно въздействие върху растежа, може да помогне за справяне с този проблем.

                  (14)

                  Пазарът на труда постига добри резултати. Въпреки това продължава да има предизвикателства за конкретни групи (например жените и хората с мигрантски произход). Въпреки като цяло високото равнище на заетост за жените резултатите на пазара на труда от гледна точка на заетостта на пълно работно време са все още твърде ниски. Равнището на заетост на жените на непълно работно време (20—64 години) — 47,9 % през 2017 г., продължава да бъде едно от най-високите в Съюза (средна стойност за Съюза: 31,1 %). Проблемите, свързани с достъпа до професионални заведения за грижи за деца, в това число по-специално извън градските райони, допринасят за този резултат. Високият дял на жените, работещи на непълно работно време, който се дължи на изпълнението на важни неплатени задачи, като например гледане на деца и роднини, както и ниското почасово възнаграждение допринасят за трайно голямата разлика в заплащането на мъжете и цените. Това оказва пряко въздействие върху натрупването на пенсионни права на жените, а оттам води до голяма разлика в пенсиите.

                  (15)

                  Учебните резултати на учениците в неравностойно положение не са се подобрили. Продължава да има голяма разлика в резултатите на студентите със или без мигрантски произход. Изпитите на национално равнище през 2016 г. потвърдиха, че около една четвърт от учениците в 8-и клас не постигат или само частично постигат образователните стандарти по немски език. Неотдавнашните международни изпити потвърдиха също така задълбочаващите се различия при четенето сред лицата с по-нисък социално-икономически или мигрантски произход. При сравнение на резултатите от 2012 г. и 2015 г. на Програмата за международно оценяване на учениците (PISA), делът на учениците с ниски постижения в трите основни области, в които е проведено проучването, т.е. по математика, четене и природни науки, нараства. Учениците, родени в Австрия, постигат по-добри резултати от тези на мигрантите от първо поколение — до равнище, еквивалентно на почти три години обучение.

                  (16)

                  Въпреки че производителността в Австрия е висока, ръстът на производителността е слаб през последните години, независимо от значителните усилия на Австрия, като например инвестирането в НРД и подобряването на уредбата за стартиращи предприятия. Останалите лостове в подкрепа на растежа на производителността се отнасят до цифровизацията на предприятията, растежа на предприятията и конкуренцията в сектора на услугите. В Австрия има значителни бариери пред достъпа и ограничителни правила за упражняването на бизнес услуги и регулирани професии. Те включват специфични изисквания за капиталово участие, широк набор от запазени дейности и интердисциплинарни ограничения. Продължаващите усилия за намаляване на тежестта и планираната оценка на Закона за търговското лицензиране (Gewerbeordnung) на Австрия са важни инструменти за справяне с този проблем.

                  (17)

                  По-голямата конкуренция в сектора на услугите ще допринесе за преодоляването на предизвикателствата на Австрия в областта на разпространението на цифровите технологии и бизнес моделите, по-специално между микропредприятията и малките и средните предприятия. Цифровизацията на тези предприятия е особено важна в Австрия, тъй като те са гръбнака на австрийската икономика. Инициативи като „KMU Digital“ и „AT:net“ и изпълнението на Цифровата пътна карта на Австрия са от ключово значение. Друг въпрос касае разрастването на дружествата, и по-специално на силно иновативните дружества. Финансирането на по-късен етап, например под формата на рисков капитал и осигуряването на достъп до публичните капиталови пазари за разрастващите се предприятия, създава проблеми. Дружествата с високи темпове на растеж са от решаващо значение за разпространението на новите технологии и бизнес модели, включително в цифровата област, и по този начин за ръста на производителността.

                  (18)

                  В рамките на европейския семестър от 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2018 г., на националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Австрия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Австрия, но и степента, до която те съответстват на правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

                  (19)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

                  1.

                  Да постигне средносрочната бюджетна цел през 2019 г., като се вземе предвид допуснатото временно отклонение, свързано с необичайни събития. Да гарантира устойчивостта на системите на здравеопазването, дългосрочните грижи и пенсионното осигуряване, включително чрез увеличаване на законоустановената пенсионна възраст и ограничаване на ранното пенсиониране. Да направи обществените услуги по-ефикасни, включително чрез съгласуване на отговорностите за финансиране и извършване на разходи.

                  2.

                  Да намали данъчната тежест за лицата с ниски доходи като пренасочи данъчното бреме към други източници на приходи, които оказват по-малко отрицателно въздействие върху растежа. Да подобри резултатите на жените на пазара на труда. Да подобри основните умения на младите хора в неравностойно положение и на хората с мигрантски произход. Да подкрепя ръста на производителността чрез стимулиране на цифровизацията на предприятията и растежа на дружествата, както и чрез намаляване на регулаторните бариери в сектора на услугите.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ C 179, 25.5.2018 г., стр. 1.

         (3)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Словения за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/103

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Словения за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2018 г.
      (2018/C 320/23)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. В него надлежно беше взет предвид европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Словения е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Словения следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, както е посочено в препоръките по-долу, по-специално препоръка 1.

                  (3)

                  Докладът за Словения за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Словения в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, приети през предходните години, както и напредъкът на страната по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Той включва също така задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който също бяха публикувани на 7 март 2018 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Словения не са налице макроикономически дисбаланси.

                  (4)

                  На 13 април 2018 г. Словения представи своята национална програма за реформи за 2018 г., а на 26 април 2018 г. програмата си за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Понастоящем спрямо Словения се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. Програмата за стабилност за 2018 г. беше представена от служебното правителство и се основава на допускането, че няма да има промяна в провежданата политика. Съответно правителството очаква номиналният излишък да се подобри до 0,4 % от БВП през 2018 г., след което да достигне 0,9 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — излишък от 0,25 % от БВП — не се очаква да бъде постигната до 2021 г., при условие че политиката остане непроменена. Според програмата за стабилност за 2018 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне до 69,3 % от БВП през 2018 г. и да продължи да намалява до 58,3 % от БВП през 2021 г. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен.

                  (7)

                  На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Словения да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (6) не надвишава 0,6 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 1,0 % от БВП. В същото време се посочва, че оценката на проекта на бюджетния план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да вземат предвид целта за постигане на фискална позиция, допринасяща за засилването на процеса на възстановяване и за гарантиране устойчивостта на публичните финанси. След оценката на Комисията на стабилността на възстановяването в Словения, в която надлежно са взети предвид неговите предизвикателства, свързани с устойчивостта, и която бе извършена в контекста на становището на Комисията относно проекта на бюджетен план на Словения за 2018 г., се изисква фискална структурна корекция с най-малко 0,6 % от БВП за 2018 г., без допълнителен марж на отклонение за период от една година. Това съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи, ненадвишаващ 1,5 %. Имайки това предвид в цялостната оценка въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от значително отклонение от препоръчаната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2018 г.

                  (8)

                  През 2019 г., с оглед на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП в размер над 60 % от БВП, прогнозираната положителна разлика между фактическия и потенциалния БВП на Словения от 4,1 % от БВП, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи следва да не надвишава 2,2 %, което съответства на корекция на структурното салдо в размер на 1,0 % от БВП, произтичащи от общоприетата корекционна матрица на изискванията в рамките на Пакта за стабилност и растеж. Същевременно, налице са убедителни признаци, че неизползваният капацитет в икономиката е силно подценен, като се очаква инфлацията да достигне 2 % през 2019 г., непълната заетост — над предкризисното равнище и инвестициите да се повишат вследствие на голямото свиване през годините на кризата. Освен това в инструмента за проверка на достоверността се посочва също, че е налице висока степен на несигурност по отношение на прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП, въз основа на общата методология. На тази основа, изглежда уместна годишна корекция на структурното салдо от 0,65 % от БВП, съответстваща на максимален темп на растеж на нетните първични държавни разходи в размер на 3,1 %. Ако политиките не бъдат променени, съществува риск от значително отклонение от това изискване за 2019 г. и общо за 2018 г. и 2019 г. Очаква се Словения да се съобрази с преходното правило за дълга през 2018 г. и с правилото за дълга през 2019 г. Като цяло, Съветът е на мнение, че следва да се вземат необходимите мерки, считано от 2018 г., за да бъдат спазени разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (9)

                  Правителството представи предложения за реформа на здравеопазването. Законопроектът за здравеопазването и здравното осигуряване, който е основна част на реформата и ще гарантира финансирането на здравната система в дългосрочен план, беше представен на Икономическия и социален съвет за консултация през декември 2017 г., но не беше приет преди изборите, което прави перспективите за приемането му несигурни. В процес на подготовка е законопроект за дългосрочните грижи, чиято цел е дългосрочните грижи да станат нов стълб за социална сигурност, който да допълва другите системи за социална сигурност (здравеопазване, социални грижи и пенсионно осигуряване). Остава неясно как Словения ще увеличи ефективността на разходите, достъпността и качеството на грижите в бъдеще. През 2017 г. бяха приети предложения за изменение на Закона за здравните работници, Закона за здравните услуги, Закона за правата на пациентите и Закона за определяне на интервенционни мерки за гарантиране на финансова стабилност на публичните здравни институции и сега те трябва да се прилагат, за да се гарантира достъпност до грижи и качествени грижи. Бяха направени начални стъпки за прилагане на Националния план за здравеопазването за 2016—2025 г. Постепенно се въвеждат клиники за амбулаторно лечение за семейна медицина, планира се до 2020 г. да бъде създадена система за оценка на здравните технологии, а решения в областта на електронното здравеопазване ще подобрят мониторинга на национално равнище. Освен това, благодарение на по-доброто координиране на обществените поръчки в сектора на здравеопазването се очаква те да станат по-ефективни по отношение на разходите.

                  (10)

                  През юли 2017 г. Икономическият и социален съвет единодушно прие документ, озаглавен „Отправни точки за модернизиране на системата за пенсионно осигуряване и осигуряване за нетрудоспособност в Република Словения“. В него се очертават различни мерки за постигане на адекватни пенсии и устойчива и прозрачна пенсионна система. Въпреки това, все още няма конкретен план за действие за приемане на тези мерки и въпреки споразумението между социалните партньори и правителството за приемане на реформата до 2020 г., периодът на поетапно въвеждане на реформата все още не е посочен. Остават предизвикателствата: да се осигури дългосрочната устойчивост и адекватност на пенсионната система чрез коригиране на законоустановената възраст за пенсиониране и чрез насърчаване на по-късното пенсиониране; да се разшири обхвата на схемите за допълнително пенсионно осигуряване; да се разгледат по подходящ начин променящите се възможности за професионално развитие и да се намалят рисковете от бедност сред хората в напреднала възраст.

                  (11)

                  Икономическият растеж продължи и тенденциите на пазара на труда и социалните тенденции се подобриха в още по-голяма степен. Процентът на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, намаля, но остава на равнище над средното за Съюза за възрастните хора, и по-специално за жените. Заетостта продължи да нараства, а безработицата намаля още повече. Съществуват обаче признаци за недостиг на работна сила в редица професии в областта на професионалното образование. Дълготрайната безработица остава над равнищата от периода преди кризата и все още обхваща почти половината от всички безработни. Предизвикателствата остават по-специално за възрастните работници, тъй като дейността им и нивото на заетост остават сред най-ниските в Съюза. Обществото в Словения застарява с бързи темпове, което означава, че населението в трудоспособна възраст и предлагането на работна ръка стават все по-ограничени. В отговор на тази тенденция, правителството подготви „Стратегия за активен живот на възрастните хора“, но все още липсват конкретни планове за действие.

                  (12)

                  Застаряването на населението подчертава необходимостта от по-голямо участие в обучението за възрастни, което намалява от 2010 г. насам и е особено слабо сред нискоквалифицираните и по-възрастните работници. Подобряването на уменията чрез учене през целия живот би увеличило шансовете за трудова заетост, особено за нискоквалифицираните и по-възрастните работници. Равнището на заетост на нискоквалифицираните работници се повиши, но остава под равнището отпреди кризата и под средната стойност за Съюза. Оценката на активните политики на пазара на труда показва, че повечето програми дават добри резултати, все пак разходите в тази област и степента на участие на безработните лица в програмите остават ограничени. Въпреки че реформата на пазара на труда от 2013 г. определено помогна на някои уязвими групи да започнат работа, временната заетост продължава да бъде проблем.

                  (13)

                  Приети са мерки за подобряване на възможностите за финансиране на предприятията в Словения и за предоставяне на алтернативни на банковите кредити. При все това, зависимостта от банков кредит представлява постоянно предизвикателство при финансирането, по-специално за малките и средните предприятия, за които достъпът до финансиране продължава да бъде пречка за растежа. Настоящите мерки все още не са довели до подобряване на финансирането, по-специално за иновативните предприятия. В Словения съществуват само малък брой предприятия с висок растеж и им липсва достатъчна подкрепа, за да се разраснат. Рисковият капитал, като една от формите на финансиране със собствен капитал, бележи ръст, но стартира от много ниско ниво. Иновативните дружества ще могат да се възползват също от по-ефективни публични научни изследвания, които в момента са възпрепятствани поради затруднения при привличането на местни и чуждестранни таланти и поради липсата на обвързано с постигнатите резултати финансиране. Равнището на частните инвестиции в Словения все още е относително ниско, в сравнение с държавите в съпоставимо положение, на които се полагат целенасочени усилия за по-нататъшно подобряване на рамковите условия за инвестициите, особено в области с голям потенциал за повишаване на производителността.

                  (14)

                  Предприятията са възпрепятствани от все още високата регулаторна и административна тежест. Бюрокрацията се счита за един от най-проблематичните фактори по отношение на условията за стопанска дейност в Словения. Това се отнася главно до несигурността и сложността на данъчните процедури, но не се ограничава единствено до тази област, тъй като за да бъдат разгледани от съд търговски дела все още е нужна около година. Словения създаде инструмент за улесняване на намаляването на административната тежест и напредва с неговото въвеждане. Значителна част от прилагането на инструмента все още предстои.

                  (15)

                  Освен това Словения едва е започнала да се справя с високото равнище на ограничителни разпоредби в някои сектори на услугите. Реформи са били осъществени с цел либерализиране на професионалните изисквания за архитектите и строителните инженери, но други проблеми, установени от службите на Комисията, все още не са преодолени. Реформите ще са от полза и за словенските производствени предприятия, които зависят от конкурентността на услугите, които са фактори за тяхното производство.

                  (16)

                  Ефективните обществени поръчки са от ключово значение за контрола на разходите и подобряването на сектора на здравеопазването в Словения. Разширяването на централизираното възлагане на обществени поръчки, както и на други форми на обединяване на обществени поръчки, например съвместно възлагане на обществени поръчки между болниците, е от решаващо значение за гарантиране на висококачествени доставки на иновативни продукти на конкурентни цени.

                  (17)

                  Словения се сблъсква с неефективност в областта на обществените поръчки. Конкуренцията между оферентите е сравнително ниска, както показва малкият брой на получените оферти за една процедура и високият процент на процедури на договаряне без предварително обявление. Последните също намаляват прозрачността. Професионализирането на участниците в процедурите по възлагане на обществени поръчки е ниско и съществуват няколко предпазни мерки срещу корупцията и тайните споразумения между оференти. По-специално независимостта на националната надзорна комисия е ограничена, в резултат на процедурата по назначаване на нейните членове. Властите си дават сметка, че икономическата престъпност и корупцията са причинили големи щети през последните години, но някои реформи за борба с корупцията все още не са приключили.

                  (18)

                  В Словения все още има висока степен на държавна намеса в икономиката, по-специално във финансовия сектор. Публикуваните вече планове за приватизация се прилагат твърде бавно. Процедурата по приватизация ще повиши жизнеспособността на дружествата в дългосрочен план и ще намали рисковете за публичните финанси.

                  (19)

                  В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словения и го публикува в доклада за страната от 2018 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г. и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Словения през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Словения, но и степента, до която те съответстват на правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

                  (20)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

            ПРЕПОРЪЧВА на Словения да предприеме действия през 2018 г. и 2019 г., за:

                  1.

                  Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 3,1 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,65 % от БВП. Да приеме и прилага Закона за здравеопазването и здравното осигуряване и планираната реформа на дългосрочните грижи. Да осигури дългосрочната устойчивост и адекватност на пенсионната система, включително чрез увеличаване на законоустановената възраст за пенсиониране и чрез ограничаване на ранното пенсиониране. Да повиши пригодността за заетост на нискоквалифицираните и по-възрастните работници, чрез учене през целия живот и мерки за активизиране.

                  2.

                  Да разработи алтернативни източници на финансиране за бързо развиващи се дружества. Да намали пречките за навлизане на пазара чрез преразглеждането на регулирането на продуктовите пазари и ограничаване на административната тежест. Да засили конкуренцията, повишаването на професионализма и независимия надзор в областта на обществените поръчки. Да извърши приватизацията в съответствие със съществуващите планове.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 179, 25.5.2018 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи без лихвените разходи, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от четири години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Испания за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/33

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Испания за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2018 г.
      (2018/C 320/08)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие и Доклада за механизма за предупреждение, в който Испания е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Испания следва да гарантира пълното и своевременното изпълнение на препоръката за еврозоната в съответствие с препоръки 1 — 3 по-долу.

                  (3)

                  Докладът за Испания за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Испания в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Испания през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 7 март 2018 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Испания са налице макроикономически дисбаланси. По-специално, големият външен и вътрешен дълг, както публичен, така и частен, в контекста на висока безработица, продължава да представлява уязвимост с трансгранично значение. Външното балансиране напредва благодарение на излишъците по текущата сметка, наблюдавани от 2013 г. насам, което се подкрепя от структурни подобрения в търговията. Въпреки това нетните външни задължения остават високи. В частния сектор намаляването на дълга също напредва благодарение на благоприятните условия за растеж, но все още има необходимост от намаляване на задлъжнялостта. Постигането на по-стабилен финансов сектор подкрепя икономическата дейност. Въпреки силния растеж на номиналния БВП държавният дълг като дял от БВП намалява твърде бавно. Безработицата продължи своя бърз спад, но все още е много голяма, а високата степен на сегментация на пазара на труда възпрепятства по-бързия ръст на производителността на труда. След силния тласък на реформите през периода между 2012 и 2015 г. сега напредъкът по изпълнението на препоръките е по-скоро ограничен. Настоящата икономическа ситуация дава възможност за осъществяване на необходимите реформи, така че испанската икономика да стане по-устойчива и да се повиши ръстът на производителността.

                  (4)

                  По отношение на Испания понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2018 г. Испания планира да коригира прекомерния дефицит до 2018 г. в съответствие с Решение (ЕС) 2017/984 на Съвета за отправяне на известие към Испания за предприемане на мерки за намаляването на дефицита, преценено за необходимо с цел справяне със ситуацията на прекомерен дефицит (5). Планира се салдото по консолидирания държавен бюджет да продължи да се подобрява и да достигне излишък от 0,1 % от БВП през 2021 г. В програмата за стабилност за 2018 г. се включват всички мерки, съдържащи се в проектобюджета, представен пред парламента на 3 април 2018 г., както и допълнителните мерки, обявени в края на април 2018 г. Не се планира средносрочната бюджетна цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение да бъде постигната в рамките на срока на програмата за стабилност за 2018 г. В програмата за стабилност за 2018 г. се предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да намалее до 97,0 % през 2018 г., 95,2 % през 2019 г. и 89,1 % през 2021 г. Макроикономическите допускания в програмата за стабилност за 2018 г. са реалистични. Като цяло, планираното постигане на целите за номиналния дефицит ще продължи да се основава на силните икономически перспективи и на факта, че публичните разходи нарастват по-бавно от номиналния БВП. Рисковете за постигането на бюджетните цели са свързани както с по-големия ръст на приходите, така и с по-ограниченото увеличаване на разходите спрямо предвиденото в прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г., както и с възможното материализиране на допълнителни условни задължения.

                  (5)

                  С Решение (ЕС) 2017/984 Съветът поиска от Испания да преодолее съществуващия прекомерен дефицит до 2018 г., и по-специално да намали дефицита по консолидирания държавен бюджет до 4,6 % от БВП през 2016 г., 3,1 % от БВП през 2017 г. и 2,2 % от БВП през 2018 г. Въз основа на актуализираната прогноза на Комисията от пролетта на 2016 г. подобрението в салдото по консолидирания държавен бюджет съответства на влошаване на структурното салдо с 0,4 % от БВП през 2016 г. и на подобрение с 0,5 % от БВП през 2017 и 2018 г. Испания постигна номинален дефицит от 3,1 % от БВП през 2017 г., съгласно изискваното в Решение (ЕС) 2017/984 на Съвета. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. се предвижда номиналният дефицит да намалее до 2,6 % от БВП през 2018 г., което е с 0,4 % от БВП над целта за номиналния дефицит в програмата за стабилност за 2018 г. и над размера, определен от Съвета. В сравнение с програмата за стабилност от 2018 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. е заложен по-нисък растеж на държавните приходи и малко по-високи разходи. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо се очаква да се влоши с 0,3 % от БВП през 2018 г., на фона на увеличаващите дефицита мерки, включени в проектобюджета за 2018 г., представен пред парламента на 3 април 2018 г., и да се подобри съвсем леко през 2019 г. Следователно, структурната корекция през 2018 г., както и тази, натрупана през периода 2016 — 2018 г., не се очаква да бъде гарантирана. Докато икономическата експанзия подкрепя намаляването на дефицита, тя не се използва за структурно укрепване на публичните финанси. Съответно в становището си относно актуализирания проект на бюджетен план на Испания за 2018 г. Комисията стига до заключението, че планът съответства в голяма степен на разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, тъй като според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. прекомерният дефицит ще бъде коригиран своевременно, но планът е експанзионистичен.

                  (6)

                  За 2019 г., ако бъде постигната навременна и трайна корекция на прекомерния дефицит, за Испания ще се прилага превантивната част на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. С оглед на това, че съотношението на консолидирания държавен дълг на Испания е над 60 % от БВП, а прогнозираната положителна разлика между фактическия и потенциалния БВП е 2,3 % от БВП, номиналните нетни първични държавни разходи (6) следва да намалеят с поне 0,3 % през 2019 г. в съответствие със структурната корекция от 1,0 % от БВП, произтичаща от общоприетата корекционна матрица на изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж. Същевременно има признаци, че неизползваният капацитет в икономиката е подценен. През 2019 г. Испания все още се очаква да отбележи едно от най-високите равнища на безработица в Съюза, което би следвало да задържи натиска за повишаване на заплатите, особено в частния сектор, а инфлацията, от друга страна, се очаква да остане значително под 2 %. Това е знак за продължаващ застой на пазара на труда. В допълнение, дори ако изготвената от Комисията оценка на реалистичността на разликата между фактическия и потенциалния БВП не установи, че прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП, основани на общоприетата методика, са неправдоподобни, тя показва един по-скоро широк диапазон от реалистични прогнози за разликата между фактическия и потенциалния БВП за Испания. На тази основа годишна структурна корекция от 0,65 % от БВП, която съответства на максимален темп на растеж на нетните първични държавни разходи в размер на 0,6 %, изглежда целесъобразна. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г., ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от изискваната фискална корекция през 2019 г. Освен това не се очаква през 2019 г. Испания да се съобрази с изискванията на преходното правило за дълга. Като цяло Съветът е на мнение, че Испания трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки, за да гарантира спазването на препоръката през 2018 г., и че от 2019 г. трябва да бъдат предприети необходимите мерки, за да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Би било разумно да се използват всякакви извънредни приходи за допълнителното намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП.

                  (7)

                  В допълнение, с Решение (ЕС) 2017/984 Съветът поиска от Испания също така да предприеме мерки за подобряване на фискалната рамка с оглед увеличаване на автоматичността на механизмите за предотвратяване и коригиране на отклоненията от фискалните цели и засилване на приноса на правилото за разходите в Закона за стабилността за фискалната консолидация. В програмата за стабилност за 2018 г. обаче не се съдържат планове за засилване на националното правило за разходите. Не се съдържат и мерки за увеличаване в закона на автоматичността на коригиращите и предпазните механизми. Съветът също така поиска от Испания да вземе мерки, за да подобри политиката си в областта на обществените поръчки. Испания отбеляза напредък с приемането на нов закон за обществените поръчки през ноември 2017 г. Въпреки това новото законодателство може да подобри ефикасността и прозрачността на обществените поръчки само ако бъде приложено по бърз и амбициозен начин чрез създаване на новата структура на управление и засилване на механизмите за контрол на процедурите за обществени поръчки на всички равнища на управление. По-конкретно, предстоящата национална стратегия за обществените поръчки следва да определи предварителните и последващите проверки, които трябва да се извършват от новите структури. През юни 2017 г. правителството възложи на независимия фискален орган да извърши преглед на разходите по определени субсидии в публичния сектор. Комисията наблюдава изпълнението на прегледа, който се очаква да бъде завършен в началото на 2019 г.

                  (8)

                  На 27 април 2018 г. Испания представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за същата година. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (9)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014 — 2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (10)

                  Заетостта в Испания продължава да нараства със стабилни темпове, подкрепена от въздействието на предишните реформи на пазара на труда и от умереното нарастване на заплатите. Безработицата продължава да спада, но все още е много над равнищата отпреди кризата и е сред най-високите в Съюза. Това означава, че е налице значителен неизползван потенциал от умения, по-специално сред безработните млади хора. Делът на безработните, които са без работа в продължение на повече от една година, намалява, но все още съставлява 44,5 % от общия брой на безработните. Испания прие набор от инициативи на политиката за разширяване на индивидуалната подкрепа за дълготрайно безработните лица и за подпомагане на младите хора да навлязат на пазара на труда и да подобрят своята пригодност за работа, по-специално чрез увеличаване на броя на бенефициерите на гаранцията за младежта. Ефективността на тези мерки зависи и от способността на регионалните публични служби по заетостта и социални служби да предоставят персонализирана подкрепа за търсещите работа лица, като в тази област се наблюдава твърде бавно подобрение. Освен това има възможност за по-добро сътрудничество с работодателите, по-специално чрез увеличаване на процента на свободните работни места, предоставени на службите по заетостта, и чрез по-добро профилиране и съпоставяне на търсещите работа с потребностите на работодателите. В същото време следва да продължат усилията за подобряване на координацията между службите по заетостта и социалните служби, за което бе постигнат известен напредък през 2017 г.

                  (11)

                  Делът на работещите на временни договори е сред най-високите в Съюза и включва най-вече млади и нискоквалифицирани работници. Временните договори често са краткосрочни и рядко служат като трамплин към назначаването на постоянен договор. Широкото им използване, включително в секторите с по-малко сезонни и циклични дейности, може да възпрепятства по-бързото нарастване на производителността и често се свързва с по-ниски социални обезщетения и по-висок риск от бедност. Въпреки че през последните две години безсрочните трудови договори са се увеличили като процент от прираста на нетната заетост, необходими са допълнителни действия за стимулиране на преминаването от срочни към безсрочни договори. Системата от стимули за наемане на работа продължава да бъде разпокъсана и не е действително насочена към насърчаване на безсрочните трудови договори. Испания прие план за намаляване на използването на срочните трудови договори в публичния сектор, но прилагането му е едва в началото и трябва да се ускори, за да се постигне целта от 8 % през 2019 г. Благодарение на повишения капацитет и ефективност на инспекциите по труда в борбата със злоупотребата с временни договори по-голям брой временни договори бяха превърнати в постоянни, но изглежда, че работодателите не са възпирани да продължават да използват активно временни договори. Тристранната кръгла маса, създадена в началото на 2017 г. за обсъждане на качеството на заетостта, все още не е направила конкретни предложения. Участието на социалните партньори в разработването на политиките се увеличи напоследък, но все още има възможност за допълнителни подобрения.

                  (12)

                  Икономическият растеж и създаването на нови работни места намаляват дела на хората, изложени на риск от бедност и социално изключване, който дял въпреки това остава на равнище над средното за Съюза, както и неравенството в доходите. Бедността сред работещите предизвиква загриженост, особено сред домакинствата, чиито членове са наети на временни договори или договори на непълно работно време. Процентът на детската бедност, макар и намаляващ, остава много висок. Въздействието на социалните трансфери, различни от пенсиите, за намаляване на бедността е под средното за Съюза и продължава да се понижава. Схемите за гарантиране на доходите се характеризират с големи разлики в условията на достъп в различните региони и с разпокъсаност на множеството национални схеми, насочени към различни групи търсещи работа и управлявани от различни администрации. В резултат на това голям брой нуждаещи се хора не получават подкрепа. Все още няма договорен план за действие след неотдавнашното проучване за оценка на ефективността на националните и регионалните схеми за гарантиране на доходите. Стартирането на универсална система за социална карта трябва да направи по-прозрачни предоставените социални помощи и да улесни участието в свързаните мерки за активизиране, въпреки че тази система няма пряко да отстрани слабостите на съществуващите схеми. Ефективността на семейните обезщетения също е ниска, а обхватът им е неравномерен. Испанската пенсионна система играе важна роля в поддържането на качеството на живот на възрастните хора, които вследствие на това са изложени на значително по-нисък риск от бедност в сравнение с по-младите поколения. Понастоящем пенсиите в сравнение със заплатите са сред най-високите в Съюза. Прогнозите в предстоящия доклад относно застаряването на населението за 2018 г. и доклада за адекватността на пенсиите (8) сочат, че реформите от 2011 и 2013 г. са спомогнали да се гарантират устойчивостта и относителната адекватност на пенсиите в дългосрочен план. Въпреки това увеличенията на пенсиите и отлагането на фактора за устойчивост, предложен по време на процеса на приемане на проектобюджета за 2018 г., поставят под въпрос ангажираността за извършване на тези реформи. В същото време те не решават основните предизвикателства за адекватността на доходите на бъдещите пенсионери, която е по-скоро свързана с високата безработица и сегментацията на пазара на труда.

                  (13)

                  Отстраняването на слабостите в иновационния капацитет на испанските предприятия би могло да подобри тяхната производителност. Иновациите и ръстът на производителността се възпрепятстват от трайно ниските нива на инвестициите в научноизследователска и развойна дейност, което прави много малко вероятно постигането на националната цел от 2 % за интензивността на научноизследователската и развойната дейност съгласно „Европа 2020“. Тази тенденция се засилва от ниската и намаляваща степен на изпълнение на държавния бюджет за научноизследователска и развойна дейност. Докато управлението на националната политика в областта на научните изследвания и иновациите е в процес на рационализиране, отчасти чрез новата Държавна агенция за научни изследвания, координацията между националните и регионалните органи при разработването, прилагането и оценката на политиката продължава да бъде слаба. Развиването на култура на оценяване с цел извършване на редовна оценка на ефективността на програмите и политиките за подпомагане ще позволи извличането на изводи от политиките и ще създаде полезни взаимодействия между различните нива на управление.

                  (14)

                  Ограниченият капацитет за иновации на испанските предприятия се обяснява и с несъответствията между търсените и предлаганите умения, които влияят отрицателно върху дългосрочния потенциал за растеж на производителността. Недостатъчната квалификация и свръхквалификацията на работното място са широко разпространени в Испания. Въпреки че през последното десетилетие има съществено подобрение, делът на преждевременно напускащите училище е значително по-висок от средното за Съюза. Заедно с образователните резултати, те варират в голяма степен в различните региони и могат да повлияят на равните възможности. Целенасочените програми за преодоляване на тези различия до този момент са имали само ограничено въздействие. Националният социален и политически пакт за образование, насочен към задълбочена реформа на образователната система, все още е в етап на преговори. Междувременно професионалното развитие на учителите трябва да бъде подкрепено чрез намаляване на временните трудови договори и увеличаване на ресурсите за обучение на учителите. В същото време лицата с висше образование изпитват трудности при намирането на подходящи, стабилни работни места на пазара на труда. По-тясното сътрудничество между образованието и предприятията би могло да стимулира достъпа до пазара на труда за завършилите висше образование млади хора, като същевременно осигури на предприятията уменията, от които се нуждаят, за да повишат своя капацитет за иновации. В този контекст предложението за нова национална цифрова стратегия отчита необходимостта от подобряване на уменията в областта на цифровите технологии. Предизвикателствата са свързани с малкия брой специалисти в областта на информационните и комуникационни технологии, както и с насърчаването на ролята на образователната система в развиването на цифрови умения. Квалифицирането на работещите в областта на цифровите умения също така би дало възможност на испанските предприятия да останат конкурентни в една все по-дигитална икономика.

                  (15)

                  Регулаторните различия в бизнес средата също играят роля в за ограничения растеж на производителността. В настоящия контекст регулаторните различия и ограничения в бизнес средата водят до запазване на високите надценки, намаляване на географската мобилност на предприятията и работниците и ограничаване на растежа на производителността. Законът за единството на пазара, който има за цел да отговори на това предизвикателство, е приложен само отчасти. Трябва да се подобри наблюдението на прилагането на този закон на регионално и местно равнище и да се засили ролята на отрасловите конференции. Този закон въвежда принципа, че спазването на някои изисквания, в една част от територията, ще позволи на предприятията да действат на цялата територия. В няколко съдебни решения, публикувани през 2017 г., Конституционният съд постанови, че този принцип е невалиден при липсата на общи или еквивалентни минимални стандарти за достъп или упражняване на икономическа дейност. С оглед на тези съдебни решения създаването на съгласувани общи или еквивалентни стандарти на цялата територия би могло да спомогне за изпълнението на целите на този закон. Освен това сътрудничеството между различните равнища на управление следва да се подобри на всички етапи от прилагането с цел по-ефективна борба с вредните последици от раздробяването на предприятията. Работата на Комитета за по-добро законотворчество, който бе създаден, за да гарантира, че законодателството е приведено в съответствие с достиженията на правото на Съюза в областта на услугите, следва да се ускори. Ограниченията, засягащи някои регулирани професии, като например строителни инженери и архитекти, също бяха изтъкнати в законодателния пакет за услугите, приет през януари 2017 г., но досега не са предприети конкретни мерки за тяхното отстраняване.

                  (16)

                  В по-общ план, подобряването на качеството на институциите би могло да повиши доверието в испанската икономика и да увеличи ползите от мерките, предприети за засилване на растежа на производителността. Напредък бе отбелязан в областта на прозрачността на финансирането на партиите и разкриването на информация за имущественото състояние и конфликтите на интереси. Бизнес средата също така се възползва от напредъка в борбата с корупцията, въпреки че все още има известни опасения в тази област. Усещането на гражданите и предприятията за независимостта на правосъдната система също се подобри. Полагат се усилия за по-нататъшно подобряване на ефективността на съдебната система и тези усилия следва да бъдат продължени. Въпреки че е постигнат известен напредък в тази обширна област, насърчаването на доверието в институциите на всички равнища на управление продължава да бъде предизвикателство.

                  (17)

                  Допълнителното подобряване на транспортната, енергийната и водната инфраструктура ще насърчи териториалното сближаване, по-доброто интегриране в общия пазар и растежа на производителността. Трансграничните транспортни и енергийни връзки, както и водната инфраструктура, са изправени пред недостиг на инвестиции. Пътническата и товарната железопътна инфраструктура би могла да се използва по-добре. Разликата в разстоянието между релсите в Испания, Португалия и Франция е основна пречка за по-добрата железопътна свързаност, въпреки че наскоро бяха завършени нови отсечки, при които е използвано преобладаващото в международен план стандартно междурелсие. Слабости съществуват и в товарните железопътни връзки между основните пристанища по атлантическото и средиземноморското крайбрежие и промишлените райони в страната. Недостатъчните връзки възпрепятстват и по-тясната интеграция на пазарите на Съюза за електроенергия и газ. Необходими са допълнителни инфраструктурни инвестиции за подобряване на управлението на водите, например за пречистване на отпадъчните води, намаляване на течовете по мрежите и подобряване на водоснабдяването. Това ще доведе до екологични, икономически и социални ползи за Испания.

                  (18)

                  В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Испания и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Испания, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Испания, но и степента на тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза за бъдещите решения на държавите членки.

                  (19)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му (9) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

                  (20)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2018 г. и програмата за стабилност за 2018 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 — 3 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Испания да предприеме следните действия през 2018 и 2019 г.:

                  1.

                  Да гарантира съответствие с Решение (ЕС) 2017/984 на Съвета за отправяне на предизвестие съгласно процедурата при прекомерен дефицит, в това число чрез мерки за подобряване на фискалната рамка и рамката за обществените поръчки на всички равнища на управление. След това да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не превишава 0,6 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция в размер на 0,65 % от БВП. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП.

                  2.

                  Да гарантира, че службите по заетостта и социалните служби имат капацитет да предоставят ефективна подкрепа за търсещите работа, включително чрез по-добро сътрудничество с работодателите. Да насърчи преминаването към безсрочни договори. Да подобри подпомагането за семействата и да повиши ефективността на схемите за гарантиране на доходите чрез преодоляване на пропуските в обхвата им, опростяване на системата от национални схеми и намаляване на различията в условията за достъп до регионалните схеми. Да намали преждевременното напускане на училище и регионалните различия в образователните резултати, по-специално чрез по-добро подпомагане на учениците и учителите.

                  3.

                  Да увеличи публичните инвестиции в научни изследвания и иновации и системно да извършва оценки на политиките за подпомагане в тази област, за да се гарантира тяхната ефективност. Да засили сътрудничеството между образованието и предприятията с цел ограничаване на съществуващите несъответствия между търсените и предлаганите умения. Да продължи да насърчава прилагането на Закона за единството на пазара, като гарантира, че на всички равнища на управление правилата, уреждащи достъпа и упражняването на икономически дейности, по-специално в областта на услугите, са в съответствие с принципите на този закон, и като подобри сътрудничеството между администрациите.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 179, 25.5.2018 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (5)  ОВ L 148, 10.6.2017 г., стр. 38.

         (6)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуването на основен капитал се изглаждат за четиригодишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (7)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (8)  Европейска комисия (2018 г.), Доклад за адекватността на пенсиите за 2018 г.: текуща и бъдеща адекватност на доходите на възрастните хора в ЕС, том I и том II съвместен доклад, изготвен от Комитета за социална закрила (КСЗ) и Европейската комисия (ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, 2018 г.

         (9)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/107

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Словакия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2018 г.
      (2018/C 320/24)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 22 ноември 2017 г. Комисията прие също Доклад за механизма за предупреждение, в който Словакия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Словакия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, както е посочено в препоръките по-долу, по-специално препоръка 1.

                  (3)

                  Докладът за Словакия за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Словакия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Словакия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (4)

                  На 25 април 2018 г. Словакия представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Спрямо Словакия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира да подобри номиналния дефицит до 0,8 % от БВП през 2018 г. и после постепенно до 0,0 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — се очаква да бъде постигната през 2020 г. Според програмата за стабилност за 2018 г. съотношението на консолидирания държавен дълг спрямо БВП се очаква постепенно да намалее от 49,3 % през 2018 г. до 43,3 % към 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Същевременно необходимите мерки в подкрепа на планираните цели за дефицита от 2019 г. нататък не са съвсем конкретни. Бюджетът включва неопределена категория разходи, наречени бюджетни резерви, които представляват немалък дял (0,7 % от БВП) и могат да бъдат използвани за ad hoc операции, като така намаляват предсказуемостта на изпълнението на бюджета.

                  (7)

                  На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Словакия да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (6) не надвишава 2,9 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,5 % от БВП. В същото време се посочва, че в оценката на проекта на бюджетен план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да бъде взета предвид целта за постигане на фискална позиция, която допринася както за укрепването на продължаващото възстановяване, така и за осигуряването на устойчивост на публичните финанси. След извършената от Комисията оценка на стабилността на процеса на възстановяване в Словакия, като същевременно се отдава дължимото внимание на предизвикателствата пред неговата устойчивост, не е нужно да бъдат взети предвид допълнителни елементи в това отношение. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от съществено отклонение от тази препоръка през 2018 г.

                  (8)

                  През 2019 г., с оглед на прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП на Словакия от 1,2 %, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи следва да не надвишава 4,1 %, което съответства на корекция на структурното салдо в размер на 0,5 % от БВП, произтичаща от общоприетата корекционна матрица на изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж. При непроменени политики за Словакия съществува риск от съществено отклонение от това изискване за 2019 г., поради отклонението общо за 2018 г. и 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че от 2018 г. трябва да се предприемат необходимите мерки, за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (9)

                  Публичните финанси на Словакия все още са изправени пред рискове в дългосрочен план. Разходите за здравеопазване продължават да представляват риск за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, а увеличаването на ефективността на разходите за здравеопазване на Словакия продължава да бъде предизвикателство. В дългосрочен план, публичните разходи за здравеопазване се предвижда да нараснат с 1,2 процентни пункта от БВП, над средното очаквано увеличение от 0,9 процентни пункта за Съюза. По отношение на пенсионната система се наблюдава постепенно подобряване на нейната устойчивост в дългосрочен план основно поради автоматичното повишаване на пенсионната възраст, което доведе до намаляване в дългосрочен план на прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението.

                  (10)

                  Въпреки че бяха предприети някои стъпки за подобряване на разходната ефективност на системата на здравеопазването, по-специално чрез прилагането на прегледа на ефективността на разходите, потенциалът за рационализиране на използването на ресурсите продължава да е значителен. Плановете за широкообхватна реформа на здравеопазването, позволяваща рационализиране на услугите, по-добро управление на ресурсите на болниците и по-ефективна система за здравеопазване, не дават никакви признаци на напредък. Потреблението на болнични услуги продължава да е високо, с голям процент на хоспитализация за хроничните заболявания и процент на погасяване над средния за Съюза, съчетани с относително нисък процент на заетост на легловата база. Въпреки че укрепването на сектора на първичната лекарска помощ може да намали голямата тежест за болниците, системата страда от недостиг на общопрактикуващи лекари — положение, което се утежнява от неравномерното им географско разпределение. Данните за възрастовия състав на общопрактикуващите лекари поражда загриженост и за осигуряването на лекари в бъдеще. Накрая, няколко разпоредби, насочени към подобряване на ефективността на разходите на системата на здравеопазването, като например пълното въвеждане на система за плащания, основана на диагностично свързани групи, и ефективното привеждане в действие на система за електронно здравеопазване са все още на етапа на разработване. Те вероятно ще се изправят пред нови предизвикателства в бъдеще, свързани с нови забавяния и с внедряването.

                  (11)

                  Данъчните приходи се увеличават на фона на бърз икономически растеж и се полагат усилия за подобряване на спазването на данъчното законодателство и премахване на голямата разлика между потенциалните и реално събраните приходи от данък добавена стойност в Словакия. Докато данъчните стимули за насърчаване на НИРД бяха увеличени, данъчното облагане на недвижимото имущество остава слаб източник на приходи. Непрекъсната програма на прегледите на разходите за всички основни области на публичните разходи се оказва ефикасен и стриктен инструмент за подобряване ефективността на държавните разходи.

                  (12)

                  Положителното развитие на пазара на труда продължава, белязано от нарастваща заетост и исторически ниски нива на безработица. Независимо от това дългосрочната безработица продължава да бъде една от най-високите в Съюза, като засяга особено групите в неравностойно положение, като например нискоквалифицираните работници, младите хора и маргинализираните роми. В резултат на подобряването на условията на пазара на труда, започнаха да се появяват данни за недостиг на квалифицирана работна ръка в някои сектори на икономиката. Проявяват се регионални различия на пазара на труда — по-висока е безработицата в източната част на Словакия, а недостигът на работна ръка е концентриран в западната част на страната. Словакия започна да прилага плана си за действие относно интеграцията на дълготрайно безработните, подкрепен от Европейския социален фонд. Планът представя по-специално персонализирани услуги, социални консултации и нова система за основно профилиране. Прилагането му обаче все още не е довело до съществени структурни подобрения. Продължават да съществуват празнини в сътрудничеството с частни партньори и неправителствени организации с цел облекчаване на натовареността на обществените служби по труда, докато персонализираните консултации са на ранен етап. Освен това общото сегментиране на дългосрочно безработните не изпълнява напълно ролята си на инструмент за последващо насочване на мерки за активизиране. Бяха засилени обучението и програмите за преквалификация, но те са все още недостатъчни и тяхното насочване към дългосрочно безработните и групите в неравностойно положение остава ограничено. Освен това участието на възрастни в обучението остава много ниско и възможностите за втори шанс за образование за групите в неравностойно положение са недостатъчно развити. Критериите за допустимост за обезщетенията за безработица са строги и продължителността на периода на изплащане на обезщетенията е кратък. В резултат на това краткосрочно безработните, получаващи обезщетения за безработица, са слабо обхванати.

                  (13)

                  Разликите между жените и мъжете по отношение на заетостта и на заплащането са доста над средните за Съюза. Ниският дял на заетост сред жените в детеродна възраст е отражение на факта, че дългият родителски отпуск рядко се ползва от мъжете; той е съпроводен с ниски равнища на ползване на гъвкаво работно време и ограничена достъпност и достъп до детски заведения. Особено за деца на възраст под три години, процентите на записване в детските заведения са изключително ниски.

                  (14)

                  Образователната система не допринася в достатъчна степен за социално-икономическото развитие на Словакия, и е недостатъчно финансирана на всички равнища. Качеството на образователните резултати, участието на ромите в приобщаващото общо образование и ефективната интеграция на учениците от среда в неравностойно социално-икономическо положение в образованието и обучението са неотложни предизвикателства. Образователните резултати и равнището на основните умения остават слаби по международните стандарти и върху тях голямо въздействие оказва социално-икономическото положение на учащите. Равнището на преждевременното напускане на училище е ниско, но нараства и в процента на преждевременно напусналите се проявяват регионални различия. Въпреки плановете за ежегодно увеличаване на заплатите на учителите с 6 % до 2020 г., учителската професия продължава да бъде непривлекателна, отчасти поради ограниченото първоначално обучение и ограничените възможности за професионално развитие. Изпълнението на мерките за увеличаване на участието на ромските ученици в приобщаващото общо образование е изключително слабо, поради недостатъчната финансова подкрепа и мониторинг, както и недостатъчното обучение на учителите по междукултурната проблематика.

                  (15)

                  Публичната администрация все още не е достатъчно ефективна и е обременена от проблеми, породени от слабото междуведомствено сътрудничество и слабата политическа неутралност на държавната служба. Прилагането на Закона за публичната служба бавно набира скорост, но неговото влияние върху подобряването на управлението на човешките ресурси все още не е осезаемо. По отношение на управлението на средствата на Съюза, административният капацитет и ефективността са все още ограничени и текучеството на персонала все още е високо, като отчасти е свързано с политическия цикъл. Този въпрос все пак се решава чрез засилване на координиращата роля на кабинета на заместник министър-председателя, който действа като стабилизиращ фактор за приемствеността и институционалния опит в прилагащите организации.

                  (16)

                  ЕСИ фондовете са от основно значение за справяне с ключовите предизвикателства за подобряване на конкурентоспособността, растежа и работните места в Словакия. Словакия претърпя загуба в размер на 26 милиона евро, предназначени за финансиране на научни изследвания и иновации през 2017 г., предимно поради проблеми при прилагане на критериите за подбор и при избора на оценители, както бе потвърдено от извършените проверки. Ако не се вземат съответните мерки за ускоряване на изпълнението, съществува висок риск и друга част от средствата да бъдат загубени. Въпреки че процентът на избраните проекти вече надхвърля половината от общия размер на отпуснатите средства за настоящия период на програмиране, изпълнението на място доведе до плащания към бенефициентите в размер само на 11 % от отпуснатите средства.

                  (17)

                  Ниската ефективност на публичната администрация намира отражение и в други сектори, включително енергетиката и околната среда. Нивата на рециклиране са много ниски и качеството на въздуха си остава сравнително ниско. Устойчивото управление на горите става все по-актуално предизвикателство. Енергийният сектор страда от свръхрегулирането и енергийните политики не са напълно в съответствие с целите на Съюза в областта на климата и енергетиката.

                  (18)

                  Словакия е предприела важни стъпки за постигането на добре функционираща система за обществени поръчки. Бяха положени усилия да се въведат качествени критерии за възлагане. До октомври 2018 г. следва да бъдат въведени задължителни електронни инструменти за провеждане на процедури за възлагане на обществени поръчки. Макар и не напълно ефикасни, извършени са всеобхватни предварителни проверки на всички проекти, финансирани по линия на ЕСИ фондовете. Въпреки това все още не са постигнати задоволителни резултати в областта на вътрешния контрол, прозрачността, цифровизацията, професионализацията, стратегическите и екологично устойчиви обществени поръчки. Това е отразено в резултатите на Словакия, свързани с антиконкурентните практики, които остават малко над средното за Съюза равнище, въпреки някои подобрения. Освен това все още са налице само ограничени признаци на ангажираност в борбата с корупцията. Повече от половината от предприятията смятат, че корупцията е широко разпространена при процедурите за обществени поръчки, управлявани от национални органи.

                  (19)

                  Корупцията, сложните административни процедури, прекалено многобройните и бързо променящи се правила за стопанската дейност и опасенията относно управлението на няколко регулаторни органа в голяма степен влияят върху качеството на бизнес средата в Словакия. Макар Словакия да е загубила някои позиции в международен аспект, тя е установила редица мерки за подобряване на качеството на бизнес средата и за стимулиране на инвестициите. Словакия също така укрепи своята рамка за оценка на регулаторното въздействие, като разшири нейния обхват през последните години. И накрая, наскоро е приета една нова стратегия за по-добро регулиране — анализът на регулаторното въздействие за 2020 г. Все още съществуват значителни регулаторни пречки в сектора на бизнес услугите, в които нивата на рестриктивност са по-високи от средните за Съюза за архитекти, инженери, данъчни консултанти, адвокати, патентни представители, агенти на недвижими имоти и екскурзоводи. Препоръки за преодоляване на регулаторните пречки бяха направени в съобщението на Комисията от 10 януари 2017 г. относно препоръките за реформи при регламентирането на професионалните услуги. Словакия обаче не е докладвала за постигнат напредък в преодоляването на тези ограничения.

                  (20)

                  Като цяло не е постигнат напредък в засилването на борбата с корупцията. Индексът за възприятие на корупцията остава висок и случаите на наказателно преследване на такива престъпления намаляха допълнително. Нагласите по отношение на борбата с корупцията са се влошили още повече след убийството на разследващ журналист и неговите разкрития относно широк кръг от случаи на корупция по високите етажи. Делът на делата на високо равнище, по които е проведено наказателно производство, е изключително нисък. Все още не е решен въпросът с липсата на отчетност на полицията и прокурорите и това възпрепятства борбата срещу корупцията и разследванията на чувствителни дела за корупция.

                  (21)

                  Подобряването на ефективността на съдебната система, включително на независимостта, продължава да бъде предизвикателство за Словакия, въпреки известното подобряване на ефективността. Независимостта на съдебната власт все още буди безпокойство, включително процесът на назначаване на съдии на всички равнища на съдебната система.

                  (22)

                  Въпреки че насърчаването на иновациите може да стимулира конкурентоспособността и да улесни прехода към икономика, основана на знанието, капацитетът за иновации на Словакия продължава да е умерен, с много слаб интензитет на НИРД (0,40 % от БВП през 2016 г.). Въпреки че Словакия разполага с голям средно- и високотехнологичен производствен сектор, многонационалните предприятия с господстващо положение показват до момента само ограничен интерес към провеждане на НИРД и делът на малките и средните предприятия, осъществяващи вътрешни иновации, през 2016 г. е значително по-нисък в Словакия (13,9 %), отколкото в Съюза като цяло (28,8 %).

                  (23)

                  Публичните инвестиции в областта на научните изследвания и иновациите се увеличиха значително между 2009 и 2015 г., което се дължи на използването на ЕСИ фондовете. Пълният потенциал на тези инвестиции не е реализиран поради неефективност в научноизследователската среда на Словакия. Въпреки засилената роля на Службата на заместник министър-председателя за координацията на научните изследвания, развойната дейност и иновациите, цялостното управление на политиката в тази област е слабо. Фрагментираният характер на системата и слабата управленска рамка, където отговорностите са разделени между няколко министерства и изпълнителни агенции, които често са слабо съгласувани, води до редовно отлагане на реформите. Мерките за насърчаване на трансфера на знания, за засилване на капацитетите за научни изследвания в промишлеността, както и за подобряване на сътрудничеството между предприятията и академичните среди, напредват бавно.

                  (24)

                  В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словакия и го публикува в доклада за страната от 2018 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Словакия, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Словакия, но и степента на тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза за бъдещите решения на държавите членки.

                  (25)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Словакия да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

                  1.

                  Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 4,1 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,5 % от БВП. Да осъществи мерки за увеличаване на разходната ефективност на системата на здравеопазването и да разработи по-ефективна стратегия за работната сила в областта на здравеопазването.

                  2.

                  Да засили мерките за активизиране и за повишаване на квалификацията, включително насочено към качеството на обучението и индивидуализираните услуги за групите в неравностойно положение, по-специално чрез изпълнение на плана за действие за дългосрочно безработните. Да насърчава заетостта на жените, по-конкретно чрез разширяване на достъпни, качествени грижи за децата. Да подобрява качеството и приобщаващия характер на образованието, включително като увеличи участието на ромските деца в общото образование от ранна детска възраст.

                  3.

                  Да увеличава използването на критерии, свързани с качеството и разходите през жизнения цикъл, при възлагането на обществени поръчки. Да води борба с корупцията, включително чрез осигуряване на прилагането на съществуващото законодателство, както и чрез повишаване на отчетността на равнището на полицията и прокуратурата. Да подобрява ефективността на съдебната система, по-специално чрез гарантиране на независимостта при процедурите за назначенията в съдебната система. Да намалява фрагментацията на публичната система за научни изследвания и да стимулира иновациите в бизнеса, включително за малките и средните предприятия.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 179, 25.5.2018 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуването на основен капитал се изглаждат за четиригодишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.