title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2013 година относно националната програма за реформи за 2013 г. на Естония и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за периода 2012—2017 г.

text:
               30.7.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 217/21

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

   от 9 юли 2013 година
   относно националната програма за реформи за 2013 г. на Естония и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за периода 2012—2017 г.
   2013/C 217/06
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — основана на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на конкретните препоръки за отделните държави.

               (4)

               На 10 юли 2012 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи за 2012 г. на Естония и даде становище относно програмата за стабилност на Естония за периода 2012—2015 г.

               (5)

               На 28 ноември 2012 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на Европейския семестър за координация на икономическите политики за 2013 г. Също на 28 ноември 2012 г. въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който не посочи Естония като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 7 февруари 2013 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2013 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2013 г.

               (7)

               На 14 март 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 30 април 2013 г. Естония представи своята национална програма за реформи за 2013 г. и своята програма за стабилност за периода 2012—2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (9)

               Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата изглежда реалистичен за периода 2013—2014 г., когато се очаква ръстът на реалния БВП да бъде средно около 3,3 %. Според прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. през периода 2013—2014 г. растежът ще бъде 3,5 %. През 2012 г. Естония постигна номинален бюджетен дефицит от 0,3 % от БВП. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ) за структурен излишък. Той е по-амбициозен от този, изискан в пакта за стабилност и растеж. Тъй като през 2012 г. структурното салдо на Естония беше в излишък, Естония постигна своята средносрочна цел една година по-рано от предвиденото в нейната програма за стабилност за периода 2012—2015 г. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за периода 2012—2017 г., е да се гарантира устойчива бюджетна политика, която подкрепя балансиран растеж, чрез запазване на нивото на СБЦ, като същевременно се гарантират достатъчни бюджетни маржове и бъде намалена данъчната тежест върху труда. В програмата за стабилност се очаква планираният номинален бюджетен дефицит от 0,5 % за 2013 г. да се подобри през периода, обхванат от прогнозата, като се уравновеси през 2014 г. и премине в излишък след това. Въз основа на обща оценка на преизчисленото структурно салдо, включително анализ на индикативния размер на разходите по Пакта за стабилност и растеж, през 2013 г. Естония не се отклонява значително от средносрочната цел, а през 2014 г. отново ще бъде постигнат излишък. Съотношението на дълга към БВП е доста по-ниско от 60 % от БВП и съгласно програмата за стабилност се очаква то да намалява след 2013 г., като достигне около 9 % за периода 2015—2016 г. Естония планира да въведе през 2013 г. правило за структурно бюджетно салдо в съответствие с изискванията на Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз, подписан на 2 март 2012 г. в Брюксел. Веднага щом бъде въведено правилото за структурно бюджетно салдо, то следва да бъде допълнено със засилване на задължителния характер на многогодишните разходни цели.

               (10)

               Що се отнася до пазара на труда, макар заетостта да продължава да нараства, все още са налице пречки за растежа, включително трайна младежка и дългосрочна безработица, несъответствие между търсенето и предлагането на умения и нарастващ недостиг на работна ръка, включително загуби на работна ръка, дължащи се на трайни здравословни проблеми. Следва да бъде разработена по-гъвкава и целенасочена система за социални плащания, с която да се предоставят помощни услуги и стимули за безработни и неактивни лица, които биха могли да се върнат на работа, а мерките за активизиране следва да бъдат подсилени, за да е сигурно, че те достигат до тези, които са в най-голяма нужда. Разходната ефективност в областта на семейната политика може да бъде подобрена по неутрален за бюджета начин, включително чрез пренасочване на средствата за плащания за отглеждане на дете към по-ефективни мерки, като например услуги за предоставяне на грижи за деца, което би довело до положителен ефект върху броя на заетите жени. Икономическото развитие в регионите трябва да бъде разгледано по по-съгласуван начин с цел постигане на по-видими резултати.

               (11)

               В областта на образованието и обучението Естония е изпълнила частично препоръките на Съвета за 2012 г. — реформата на висшето образование бе приета през 2012 г., а през 2013 г. се очаква да бъде приета нова мащабна реформа на професионалното образование и обучение. Необходимо е се обърне особено внимание на гарантирането на достатъчно участие на социалните партньори с цел осигуряване на достатъчно брой стажове за професионално образование. Рационализираното предоставяне на средно образование остава важен ангажимент, който все още не е изпълнен. Следва да се търси решение на проблема с все още относително високото равнище на младежка безработица при отчитане на високия дял на лицата без професионално образование или обучение. Достъпът до обучение през целия живот за нискоквалифицирани работници все още не е достатъчен, а мерките за младите безработни не винаги отговарят реално на нуждите на пазара на труда. Липсата на връзка между публичната научноизследователска дейност и икономиката продължава да е проблем за растежа на производителността и конкурентоспособността на Естония. Освен това интернационализацията и степенуването в рамките на системата за научни изследвания и иновации продължава да е предизвикателство, като се има предвид малкият размер на икономиката.

               (12)

               Енергийната интензивност на Естония продължава да е твърде висока. Въпреки че правителството предприе някои стъпки, усилията трябва да продължат и да се засилят, като се обърне допълнително внимание на обновяването на жилищните сгради. Паркът от нови леки автомобили в Естония е с най-висока енергийна интензивност в Съюза и моделите на потребление не се променят въпреки увеличаването на акцизите върху горивата. Без допълнителни мерки е малко вероятно Естония да постигне своите цели по отношение на емисиите на парникови газове, по-специално ако не бъдат взети мерки в областта на транспорта и жилищното настаняване. Естонският енергиен пазара остава относително изолиран предвид липсата на достатъчно трансгранични връзки.

               (13)

               Предоставянето на услугите, които местните власти са нормативно задължени да предоставят, в повечето сектори е неефикасно, най-вече дългосрочните грижи, услугите за подпомагане на семействата, образованието и транспорта; същото е вярно и за мерките за подпомагане на местно равнище, необходими за ефективно осигуряване на здравни услуги. Това се дължи на слабия административен капаците на местните власти и на несъответствието между техните приходи и отговорностите, с които са натоварени. Все още не е изготвен жизнеспособен план за подобряване на местната администрация.

               (14)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Естония. Тя направи оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

               (15)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и неговото становище (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (16)

               В рамките на европейския семестър също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът отправи конкретни препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Естония следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Естония да предприеме следните действия през периода 2013—2014 г.:

               1.

               Да следва благоприятна за растежа бюджетна политика и да запази добрата бюджетна позиция, както е предвидено, като гарантира съответствие със СБЦ през периода на програмата за стабилност. Да допълни планираното правило за структурно бюджетно салдо чрез въвеждането на повече задължителни многогодишни правила за разходите в средносрочната бюджетна рамка и да продължи да подобрява ефикасността на публичните разходи.

               2.

               Да създаде по-добри стимули за работа, като подобри съгласуваността на различните съществуващи системи за социални плащания и като повиши гъвкавостта и целевия характер на отпуснатите помощи. Да подобри предоставянето на социалните услуги, включително грижите за децата, като същевременно подобри ефикасността и ефективността на разходите в областта на семейната политика. Да засили мерките за активизиране, за да се улесни връщането на пазара на труда на дългосрочно безработните лица и лицата, получаващи обезщетения за инвалидност и за неработоспособност. Да въведе координирани мерки за подпомагане на икономическото развитие в регионите, засегнати от висока безработица.

               3.

               На пазара на труда да продължи усилията за подобряване на адекватността на системите за образование и обучение, включително чрез по-голямо включване на социалните партньори, и да изпълни целевите мерки за справяне с младежката безработица. Да увеличи значително участието на нискоквалифицираните работници в обучението през целия живот. Да положи по-големи усилия за даване на приоритет и интернационализация на системите за научноизследователска дейност и иновации и да укрепи сътрудничеството между предприятията, висшите училища и научноизследователските институти.

               4.

               Да подобри енергийната ефективност, в частност в строителния и транспортния сектор, и да засили екологичните стимули във връзка с превозните средства и отпадъците. Да ускори развитието на трансграничните връзки за разнообразяване на енергийните източници и да насърчи конкуренцията на енергийния пазар.

               5.

               Да постигне по-добър баланс между приходите на местната администрация и възложените ѝ отговорности. Да подобри ефикасността на местната администрация и да гарантира предоставянето на качествени местни обществени услуги.

      Съставено в Брюксел на 9 юли 2013 година.

            За Съвета

            Председателят

         R. ŠADŽIUS

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат и през 2013 г. съгласно Решение 2013/208/ЕС на Съвета от 22 април 2013 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 118, 30.4.2013 г., стр. 21).

      (3)  ОВ C 219, 24.7.2012 г., стр. 25.

      (4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (6)  Вж. страница 97 от настоящия брой на Официален вестник.


title: Препоръка (ЕС) 2016/1117 на Комисията от 15 юни 2016 година до Република Гърция относно предприемането на конкретни спешни мерки от Гърция с цел възобновяване на прехвърлянията съгласно Регламент (ЕС) № 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета

text:
               9.7.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 186/28

         ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2016/1117 НА КОМИСИЯТА
   от 15 юни 2016 година
   до Република Гърция относно предприемането на конкретни спешни мерки от Гърция с цел възобновяване на прехвърлянията съгласно Регламент (ЕС) № 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Прехвърлянето на кандидати за международна закрила към Гърция съгласно Регламент (ЕС) № 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1) (наричан по-нататък „Регламентът от Дъблин“) бе спряно от държавите членки от 2011 г. насам вследствие на две решения на Европейския съд по правата на човека и на Съда на Европейския съюз (2), установяващи системни недостатъци в гръцката система за убежище, които създават риск от нарушение на основните права на кандидатите за международна закрила, прехвърляни от държавите членки в Гърция по силата на Регламент (ЕО) № 343/2003 на Съвета (3).

               (2)

               След постановяването през 2011 г. на решението на Европейския съд по правата на човека по делото M.S.S срещу Белгия и Гърция Комитетът на министрите на Съвета на Европа наблюдава положението в Гърция въз основа на доклади за напредъка, които Гърция трябва да представя като доказателство за изпълнението на съдебното решение, и въз основа на данни от НПО и международни организации, като например Върховния комисар на ООН за бежанците (ВКБООН), осъществяващи дейност в Гърция.

               (3)

               Вследствие на решението по делото M.S.S Гърция се ангажира да реформира своята система за убежище въз основа на национален план за действие за реформа на системата за убежище и управление на миграцията, представен през август 2010 г. и преработен през януари 2013 г. (наричан по-нататък „планът за действие на Гърция“). На 1 октомври 2015 г. Гърция представи на Съвета пътна карта за изпълнението на схемата за преместване и за изграждането на „горещи точки“, в която се очертават определени действия, на които трябва да се отдаде приоритет, за да се гарантира изпълнението на договорените непредприети действия в областта на убежището и приемането.

               (4)

               На 10 февруари 2016 г. Комисията отправи до Република Гърция първа препоръка относно спешните мерки, които Гърция трябва да предприеме с цел да бъдат възобновени прехвърлянията съгласно Регламента от Дъблин (наричана по-нататък „първата препоръка“) (4). Оттогава продължават постоянните усилия на гръцките власти, подпомагани от Комисията, Европейската служба за подкрепа в областта на убежището (EASO), държавите членки и международни и неправителствени организации (НПО) за подобряване на функционирането на системата за убежище съгласно седемте точки, включени в първата препоръка.

               (5)

               Същевременно сегашната бежанска и миграционна криза продължава да оказва огромен натиск върху системата за убежище и миграция на Гърция, която е основната държава на първо влизане по маршрута в Източното Средиземноморие. Между януари и април 2016 г. в Гърция са пристигнали над 157 000 незаконни мигранти. Малко след първата препоръка на Комисията до Гърция, през март 2016 г. членовете на Европейския съвет и правителството на Турция приеха Изявление на ЕС и Турция. Това изявление доведе до значително намаляване на броя на ежедневно пристигащите от Турция в Гърция бежанци, но същевременно създава нови отговорности за гръцките власти (5). Освен това ситуацията в Гърция се промени значително след фактическото затваряне на маршрута в Западните Балкани, което спря пътя напред на гражданите на трети държави. В резултат на това около 57 000 незаконно преминаващи граждани на трети държави бяха принудени да останат в Гърция (6). Същевременно схемите за преместване все още не се прилагат в задоволителна степен от всички държави членки, така че тепърва предстои да се намали натискът, на който е подложена Гърция (7).

               (6)

               Така наречената „предварителна регистрация“ започна на 8 юни 2016 г., за да бъдат регистрирани всички пристигнали незаконно в Гърция преди 20 март 2016 г. граждани на трети държави, които искат да кандидатстват за убежище и не са направили опит да узаконят престоя си пред гръцките власти (8). Тази инициатива се извършва от гръцката служба за убежище съвместно с EASO, ВКБООН и Международната организация по миграция (МОМ) с подкрепата на Комисията. Предварителната регистрация ще продължи до края на юли 2016 г. и се очаква, че вероятно около 50 000 кандидати ще потърсят убежище — те ще трябва да бъдат настанени в Гърция в очакване на решение във връзка с това дали отговарят на условията за международна закрила, преместване или прехвърляне в друга държава членка съгласно Регламента от Дъблин. Очаква се инициативата да улесни и ускори официалното подаване на молби за международна закрила в службата за убежище след предварителната регистрация на кандидатите. Според новата система екипите ще бъдат разположени в отворените структури за приемане, за да регистрират хората направо в местата за настаняване. В края на регистрацията на лицата ще се издава официална карта на кандидат за убежище. Очакваното нарастване на броя на молбите за убежище вследствие на тази инициатива за предварителна регистрация вероятно ще се изрази в получаване на четири пъти повече молби за убежище през 2016 г. в сравнение с 2015 г. (13 197).

               (7)

               Въпреки постоянните мерки, които Гърция предприема за подобряване на системата за убежище, преди да може да се предвиди възобновяването на прехвърлянията съгласно Регламента от Дъблин, трябва да бъде отбелязан значителен допълнителен напредък. С настоящата препоръка се определят основните сфери на реформа, в които на гръцките власти все още предстои да работят, за да се справят с недостига в системата за убежище, както е посочено в решенията, цитирани по-горе, с цел гарантиране на възобновяването на прехвърлянията съгласно Регламента от Дъблин.

               (8)

               На 7 март 2016 г. Комисията получи от Гърция първи доклад за напредъка, в който се посочват някои от предприетите подобрения по проблемите, изложени в първата препоръка на Комисията. С писма от 18 май и 8 юни 2016 г. гръцките власти предоставиха допълнителна информация.

               (9)

               Комисията отбеляза постигнатия напредък по отношение на реформирането на гръцкото законодателство и гарантирането на транспонирането на новите правни разпоредби на преработената Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (9) относно процедурите за убежище и на част от преработената Директива 2013/33/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (10) относно условията за приемане. На 3 април 2016 г. гръцкият парламент прие нов закон (Закон 4375/2016), но не всички разпоредби са влезли в сила (11).

               (10)

               След срещата на върха на европейските лидери на 25 октомври 2015 г. Гърция пое ангажимент до края на 2015 г. да увеличи капацитета си за приемане на кандидати за международна закрила и незаконни мигранти до 30 000 места. ВКБООН се ангажира да предостави субсидии за наеми и програми за приемни семейства за още поне 20 000 лица посредством отделна управлявана от него система. Гърция отбеляза напредък при създаването на редица структури за спешно приемане и според ежедневната информация от гръцките власти на 10 юни 2016 г. Гърция разполага с временни структури за спешно приемане и постоянни места за приемане на над 50 000 лица, както незаконни мигранти, така и кандидати за международна закрила (12).

               (11)

               Въпреки че Гърция значително е увеличила общия си капацитет за приемане както на незаконни мигранти, така и на кандидати за международна закрила, повечето от тези структури са само временни и за спешни случаи, като някои от тях разполагат само с базови условия за приемане, като храна, вода, хигиена и основна медицинска помощ, докато в други няма условия дори за най-основните нужди (13). Независимо че това може да е достатъчно в много краткосрочен план до преместването на лицата в по-добри места, тези условия и структури все още до голяма степен не отговарят на изискванията на Директива 2013/33/ЕС относно условията за приемане на кандидатите за международна закрила. Поради това е изключително важно Гърция спешно и с постоянни темпове да създава подходящ отворен капацитет за приемане, който да отговаря на съответните стандарти с цел постоянно настаняване на кандидатите за убежище, както и да поддържа достатъчен капацитет от временни структури за покриване на евентуалния недостиг при неочаквани вълни от мигранти.

               (12)

               През януари 2016 г. Комисията и ВКБООН подписаха споразумение за делегиране на обща стойност 80 милиона евро за откриването на 20 000 места в отворените структури за настаняване, които да се ползват основно от кандидати за международна закрила, отговарящи на условията за преместване (14). Първоначално тези места ще бъдат създадени по ръководена от ВКБООН система за наем на апартаменти. Докато в момента местата се създават, се дискутира споразумението за делегиране да бъде преразгледано за създаването на около 6 000 места в центрове за преместване вместо в апартаменти, както и за да бъде потвърдено, че в целевата група за настаняване могат да бъдат включени и търсещите убежище, които няма да бъдат преместени, или тези, които в бъдеще може да бъдат прехвърлени в Гърция съгласно Регламента от Дъблин. Според данни на ВКБООН към 6 юни 2016 г. са създадени 6 385 места за приемане на кандидати за преместване, като по-голямата част от тях са в хотели и апартаменти (15).

               (13)

               Отбелязва се значително подобрение при изграждането на регионални служби за убежище. Гръцкото законодателство предвижда създаването на регионални служби за убежище в областите Атика, Солун, Тракия, Епир, Тесалия, Западна Гърция, Крит, Лесбос, Хиос, Самос, Лерос и Родос (16). Към момента има осем действащи регионални служби в областите Атика, Тракия, Солун, Лесбос, Самос, Чиос и Родос. В близките месеци предстои отварянето на още една регионална служба за убежище в област Атика (Пирея). Още четири регионални служби за убежището ще започнат да функционират през 2016 г. в областите Кос, Лерос, Крит (Ираклион) и Западна Гърция (Патра), последната от които се очаква да започне работа съвсем скоро. Така остава да бъдат създадени планираните регионални служби за убежище в области Тесалия (Волос) и Епир (Йоанина). Освен това са създадени две допълнителни бюра за убежище в Чиос и Кос, с което общият брой на бюрата за убежище става пет (Амигдалеза, Ксанти, Патра, Чиос и Кос). В Алимос беше създадено бюро за преместване, което се очаква да започне да функционира през юли 2016 г.

               (14)

               В първия си доклад гръцките власти съобщават, че в службата за убежище тече процедура за набиране на персонал с цел увеличаване на капацитета за обработка. В момента службата за убежище разполага с 370 служители, което е два пъти повече от капацитета на наличните човешки ресурси през 2015 г. Една трета е срочно нает персонал, финансиран от различни източници за финансиране на ЕС и ЕИП. Гръцкият парламент одобри още 300 постоянни позиции за служители, които ще бъдат наети през следващите месеци (17). Това е в допълнение към срочно наетия от ВКБООН персонал и експертите от държавите членки, изпратени временно от EASO в Гръцката служба за убежище. Въпреки това е ясно, че настоящите и планираните нива на наемане на персонал в службата за убежище са далеч под необходимото за адекватната обработка на сегашните и вероятните случаи. Гърция следва да гарантира, че службата за убежище ще бъде подсилена допълнително чрез значително повече персонал и материални ресурси, за да може да обработва увеличения брой молби за убежище. За тази цел следва да се извърши оценка на потребностите, при която се отчита броят на молбите за убежище, които вероятно могат да бъдат обработени от гръцката служба за убежище във всеки един момент, както и броят на наличния персонал, необходим или който вероятно ще бъде необходим за обработката на тези молби.

               (15)

               Новият апелативен орган и апелативните комитети, създадени по силата на наскоро приетото законодателство (Закон 4375/2016), трябва постепенно да бъдат създадени и да започнат да функционират окончателно до края на 2016 г. Имайки предвид вероятното значително увеличение на броя молби, които ще бъдат подадени в Гърция през следващите месеци, е изключително важно наличието на апелативен орган, който да разполага с достатъчно персонал и който може да обработва очакваното увеличение на броя жалби. Достъпът до ефективни правни средства за защита в Гърция е основна критика в делото M.S.S, поради това, в случай че в бъдеще прехвърлянията бъдат възобновени съгласно Регламента от Дъблин, е наложително кандидатите за убежище да имат възможност да получават ефективна правна защита при отрицателни решения по жалбите им.

               (16)

               Междувременно старите апелативни комитети, занимаващи се с натрупаните висящи жалби, създадени за разглеждане на натрупаните случаи в Гърция, получиха допълнителен мандат. Съгласно Изявлението на ЕС и Турция за преходен период тези апелативни комитети, занимаващи се с натрупаните висящи жалби, планират да разгледат, освен жалбите по същество срещу решения на първа инстанция, и жалбите срещу решения на основание недопустимост.

               (17)

               По-голям напредък е отбелязан по старите натрупани жалби съгласно „старата процедура“, уредена с Президентски указ 114/2010. Приблизителният брой на натрупаните към момента висящи жалби е около 13 975 случая (от общо около 51 000 случая, смятани за част от всички висящи жалби към началото на 2013 г.). Гръцките власти поеха ангажимент да издават разрешителни на лица, които от дълго време имат висящи молби за убежище и отговарят на условията за получаване на разрешително за пребиваване на основание хуманитарни съображения или други извънредни обстоятелства, съгласно гръцкия закон 4375/2016. С въвеждането на тази мярка се очаква да бъдат приключени около 10 000 висящи случая. Разрешителните за пребиваване ще бъдат издавани за период от две години и могат да се подновяват (18). Те ще дават същите права и преимущества като на получилите статут на субсидиарна закрила в Гърция (19). Гърция следва да продължи наваксването по висящите жалби в това отношение, като гарантира, че кандидатите с висящи жалби имат възможност да упражнят правото си за достъп до ефективни правни средства за защита.

               (18)

               Осигуряването на безплатна правна помощ за кандидатите на етап обжалване е включено в новия закон (Закон 4375/2016). Въпреки това до момента гръцките власти на практика не осигуряват безплатна правна помощ. В момента се финализира министерско решение за прилагане на разпоредбите за правна помощ съгласно Закон 4375/2016, като на 8 юни 2016 г. гръцките власти обявиха покана за представяне на предложения за предоставянето на безплатна правна помощ и осигуряване на представители на етап обжалване на 6 750 кандидати, отговарящи на условията по националната им програма в рамките на фонд „Убежище, миграция и интеграция“ с цел поддържане на списък от адвокати за правна помощ (20). Крайният срок за представяне на предложения е 24 юни 2016 г. В допълнение на ВКБООН бе отпуснато субсидиране на обща стойност 30 милиона евро от фондовете за спешна помощ на ЕС. Това финансиране ще бъде използвано от ВКБООН наред с други неща и за предоставяне на безплатна правна помощ на кандидатите за международна закрила на етап обжалване за период до четири месеца до момента, в който се очаква системата за безплатна правна помощ на гръцките власти да заработи. Гърция незабавно следва да предприеме необходимите мерки за гарантиране на правото на безплатна правна помощ при процедурите за убежище.

               (19)

               В новия Закон 4375/2016 се предвижда нова дирекция за приемане и дирекция за социална интеграция, които имат специализирани отдели за приемане и интеграция на непридружени непълнолетни, включително осигуряването на представител. Въпреки това все още предстои гръцките власти да предприемат мерки по изпълнение, така че да се обезпечи реалното осигуряване на необходимите процесуални гаранции и условия за приемане на непридружените непълнолетни. Независимо че гръцкото правителство вече прие министерско решение относно установяването на възрастта на непридружените непълнолетни, търсещи убежище (21), необходимо е да бъде приет и президентски указ, които да включва разпоредби за ефективна система за настойничество.

               (20)

               Към юни 2016 г. общият брой налични структури за приемане на непридружени непълнолетни в Гърция е 585. В момента тези структури са запълнени, като има списък от 625 чакащи непридружени непълнолетни, които трябва да бъдат настанени в подходящи структури. Според писмо, изпратено от гръцките власти до Комисията на 8 юни 2016 г., до края на юли 2016 г. Гърция възнамерява да създаде още 800 места за приемане на непридружени непълнолетни. Гърция следва да обезпечи създаването на необходимия брой структури за приемане на непридружени непълнолетни, за да се справи с нуждата от такива центрове за настаняване.

               (21)

               Различни НПО изразяват нарастващи опасения, че много деца в Гърция нямат достъп до образование и че положението при непридружените непълнолетни като цяло е проблематично. Цитират се случаи на задържани деца, за които все още се търсят места за настаняване.

               (22)

               Европейската комисия е предоставила значително финансиране на Гърция в подкрепа на усилията на държавата да подобри системата за управление на убежищата в съответствие със стандартите за ЕС.

               (23)

               От началото на 2015 г. на Гърция беше отпусната спешна помощ в размер на 262 милиона евро чрез фондовете в областта на вътрешните работи (фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (ФУМИ) и фонд „Вътрешна сигурност“ (ФВС) — пряко на гръцките власти или чрез агенции на Европейския съюз и международни организации, работещи в Гърция, като 81 милиона евро от тях бяха отпуснати през май 2016 г. На 20 май 2016 г. беше отпуснато спешно финансиране от 56 милиона евро — на гръцките власти (13 милиона евро), на Международната организация по миграция (МОМ) (13 милиона евро) и на ВКБООН (30 милиона евро) — с цел увеличаване на капацитета на гръцките власти за регистриране на новопристигащи мигранти и обработка на молбите им за убежище, създаване на по-добри условия за уязвимите мигранти и укрепване на процеса по регистрация и предоставяне на убежище чрез допълнителни човешки ресурси, обезпечаване на по-добра ИКТ инфраструктура, увеличаване на броя на преводачите и осигуряване на по-добър достъп до информация. На 24 май 2016 г. Комисията отпусна на EASO спешно финансиране (по ФУМИ) от 25 милиона евро за подобряване на капацитета ѝ с цел осигуряване на допълнителна помощ на гръцките власти. Това финансиране ще подпомогне прилагането на плана за спешно реагиране, разработен съвместно от Комисията, гръцките власти и съответните заинтересовани страни с цел справяне с текущото хуманитарно положение на място и прилагане на Изявлението на ЕС и Турция от 18 март.

               (24)

               Тази спешна помощ допълва вече отпуснатите на Гърция 509 милиона евро за периода 2014 — 2020 г. по националните ѝ програми по ФУМИ и фондове „Вътрешна сигурност“, с което Гърция става първият бенефициент на фондовете на ЕС в областта на вътрешните работи сред останалите държави — членки на ЕС.

               (25)

               Гърция следва да гарантира, че тези финансови средства незабавно ще се използват възможно най-ефикасно и ефективно. За целта е необходимо спешно да бъде приключена текущата проверка на гръцките национални програми по фондовете в областта на вътрешните работи (ФУМИ, ФВС) с оглед адаптирането им към новите приоритети. Също така спешно следва да бъде завършено прехвърлянето на органа, отговорен за управлението на тези фондове към министерството, което управлява и структурните фондове, за да се гарантира по-ефективно използване на наличните ресурси. Гърция следва да разреши най-вече редица практически проблеми по изпълнението (набиране на персонал, управление и контрол, одитно становище, официално известяване), така че новият отговорен орган да започне да функционира преди юли 2016 г.

               (26)

               Както бе посочено в Съобщението на Комисията от 4 март 2016 г. относно завръщането към Шенгенската система (22), обезпечаването на напълно функционираща дъблинска система е неизменна част от по-мащабните усилия, необходими за стабилизирането на политиката в областта на убежището, миграцията и границите. Тези усилия следва да доведат до възстановяване на нормалното функциониране на Шенгенското пространство не по-късно от декември 2016 г. Поради това Гърция спешно следва да предприеме оставащите мерки, посочени в настоящата препоръка, така че да се обезпечи възобновяването на прехвърлянията в Гърция съгласно Регламента от Дъблин в същия срок и не по-късно от декември 2016 г. Същевременно приоритет следва да бъде и реформирането на дъблинските правила, въз основа на целите за солидарност и справедливо разпределяне на тежестта между държавите членки, както беше предложено от Комисията (23).

               (27)

               Чрез редовно докладване от страна на Гърция относно постигнатия напредък в осъществяването на тези действия и чрез други съответни елементи, включително предстоящите доклади на ВКБООН и други съответни организации, следва да се изясни преценката относно това, дали условията са такива, че да позволят на държавите членки да възобновят прехвърлянията на лица в Гърция съгласно Регламента от Дъблин, като се има предвид, че обемът на прехвърлянията и категориите лица, които трябва да бъдат прехвърлени, следва да отговарят на специфичния постигнат напредък. През следващия отчетен период — юни 2016 г., Гърция следва да предостави актуализиран доклад и за периода април — юни 2016 г., в който не са получавани месечни доклади.

               (28)

               Комисията предвижда да анализира постигнатия напредък и необходимото актуализиране на специфичните препоръки през септември 2016 г.

               (29)

               При всяко възобновяване на прехвърлянията в Гърция съгласно Регламента от Дъблин следва също да се има предвид, че Гърция все още не се е справила с потенциално големия брой нови кандидати за убежище, и по-специално в резултат на прилагането на т.нар. „инициатива за предварителна регистрация“ и че следва да се избегне създаването на непосилна тежест за страната.

               (30)

               Отговорност за вземането на решения относно подобно възобновяване на прехвърлянията носят изключително държавите членки, действащи под контрола на съдилищата, които могат да отправят преюдициални запитвания до Съда на Европейския съюз относно тълкуването на Регламента от Дъблин,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

      УСЛОВИЯ И СТРУКТУРИ ЗА ПРИЕМАНЕ

               1)

               Гърция следва да гарантира, че разполага с достатъчно структури за приемане и че условията на приемане във всички структури, предоставяни на кандидатите за международна закрила, отговарят на стандартите, определени в Директива 2013/33/ЕС. И по-специално Гърция следва като минимум:

                           а)

                           да създаде необходимия брой постоянни отворени структури за приемане, съответстващ на броя кандидати за международна закрила, които посреща, или вероятно ще посреща, и в които могат да бъдат настанени при подходящи условия всички кандидати за международна закрила и други лица на тяхна издръжка за целия процес по предоставяне на убежище;

                           б)

                           да гарантира наличието или своевременното осигуряване на достатъчен брой временни отворени структури за приемане, което да позволи настаняването на неочаквани притоци на кандидати за международна закрила, където да могат да бъдат настанени при подходящи условия всички такива кандидати за международна закрила и лица на тяхна издръжка;

                           в)

                           да гарантира, че тези структури разполагат с отделни отворени места за настаняване на неженени мъже, неомъжени жени, семейства и уязвими лица, по-специално непридружени непълнолетни, в които да бъдат гарантирани личен живот и цялост на семейството;

                           г)

                           да гарантира, че непридружените непълнолетни, търсещи убежище, се настаняват незабавно в подходящи жилища и не остават в центрове за задържане при условия под установените стандарти. Гърция следва спешно да създаде необходимите места за настаняване на непридружените непълнолетни и да гарантира, че тези структури за устойчиви;

                           д)

                           да осигури поддръжката на местата за настаняване и достатъчното финансиране за договорни услуги като почистване, поддържане на хигиена и изхранване, за да се избегнат прекъсвания на работата им;

                           е)

                           да гарантира модернизирането на всички временни структури в Гърция с цел изпълнение на всички горепосочени изисквания, когато кандидати за убежище са настанени и останат в Гърция по време на цялата процедура за убежище.

                     Условията за приемане във всички структури за приемане следва също:

                           ж)

                           да гарантират, че кандидатите получават необходимата здравна помощ, която следва да включва поне спешна медицинска помощ и основно лечение на болести или психични разстройства;

                           з)

                           да предоставят на непълнолетните лица действителен достъп до образователната система на държавата по време на цялата процедура за убежище, включително езиково обучение, така че всяко дете да се обучава.

                     Гръцките власти следва да извършат необходимата оценка за общия необходим капацитет за приемане и неговото естество, както и постоянно да актуализират тази оценка с оглед на развитието на ситуацията. Тази оценка на потребностите следва да дава постоянна информация относно създадения капацитет съгласно препоръка 1, букви а) и б) по-горе. Гръцките власти следва да осигурят постоянното управление и координация на всички структури, както и това, че отговорните министерства разполагат с необходимите ресурси за целта.

      ДОСТЪП ДО ПРОЦЕДУРА ЗА УБЕЖИЩЕ НА ПЪРВА ИНСТАНЦИЯ И РЕСУРСИ ЗА НЕЯ

               2)

               Гърция следва да продължи да полага усилия за гарантирането на ефективен достъп до процедурата за убежище на всички кандидати за международна закрила чрез:

                           а)

                           спешно наемане на служители, за да се гарантира, че службата за убежище разполага с достатъчно персонал, за да могат всички служби да са напълно оперативни и своевременно да обработват всички молби за убежище. За това е необходимо бързо да бъде въведена процедура по наемане на служители с цел значително увеличение на броя на служителите, работещи по отделните случаи, и друг съответен персонал в службата за убежище;

                           б)

                           спешно откриване на допълнителни регионални служби за убежище в областите Атика (Пирея), Кос, Лерос, Крит (Ираклион) и Западна Гърция (Патра), както и в Тесалия и Епир (Волос и Йоанина);

                           в)

                           обезпечаване на ефективна процедура за управление на случаите с цел гарантиране на добре организирана обработка на всички случаи и подобряване способността на властите да измерват текущото изпълнение, да откриват потенциални пречки и да предвиждат бъдещите нужди от ресурси;

                           г)

                           гарантиране, че службата за убежище разполага с достатъчен административен персонал във всяко поделение, който може да насрочва интервюта и срещи за регистрация, да наема преводачи и управлява цялостната работа на всяка служба с цел доброто функциониране на процеса по предоставяне на убежище;

                     Гръцката служба за убежище следва да определи на базата на цялостна и постоянна оценка какъв е броят на служителите, от които вероятно ще има нужда за обработката на увеличения брой молби за убежище в рамките на шестте месеца, посочени в Директива 2013/32/ЕС. Тази оценка на потребностите следва да бъде постоянно актуализирана и да включва информация относно броя на служителите, които трябва да бъдат назначени съгласно препоръка 2, буква а) по-горе.

      АПЕЛАТИВЕН ОРГАН

               3)

               Гърция следва да направи необходимото за незабавното създаване на новия апелативен орган и да гарантира, че той разполага с необходимия брой апелативни комитети, които да вземат решения по молбите за международна закрила, както и че те разполагат с достатъчен брой служители за обработка на всички висящи и вероятни бъдещи жалби. По-специално Гърция следва:

                           а)

                           да осигури достатъчен брой човешки ресурси и комитети, от които апелативният орган ще има нужда за разглеждането на жалбите на кандидатите, както и постоянно да актуализира тази оценка;

                           б)

                           спешно да назначи необходимия персонал в апелативния орган и комитетите, включително броя помощни служители във всеки комитет;

                           в)

                           спешно да пусне в действие апелативния орган и комитетите;

                           г)

                           да се произнесе по всички висящи молби за съдебен контрол на неразгледаните административни решения възможно най-скоро и във всеки случай до края на 2016 г.

                     Гръцките власти трябва да определят въз основата на цялостна и постоянна оценка на потребностите броя на апелативните комитети в рамките на новия апелативен орган, които ще бъдат необходими за разглеждането на всички жалби, подадени от кандидатите за международна закрила, и броя човешки ресурси за продължаването на гладкото функциониране на тези комитети съгласно препоръка 3, букви а) и б) по-горе.

      ПРАВНА ПОМОЩ

               4)

               Гърция следва да гарантира, че достъпът до безплатна правна помощ съществува на практика и че всички кандидати за убежище получават необходимата правна помощ при съдебния контрол на административни решения по молби за международна закрила. По-специално Гърция следва:

                           а)

                           да приеме бързо министерско решение за осигуряването на безплатна правна помощ и да го изпълни действително;

                           б)

                           да разпредели необходимото финансиране от националната си програма по ФУМИ за осигуряването на правна помощ и бързо да сключи договор за поддържане на регистър от адвокати, които могат да предоставят тези услуги на кандидатите на етап обжалване в Гърция.

      ТРЕТИРАНЕ НА НЕПРИДРУЖЕНИ НЕПЪЛНОЛЕТНИ И УЯЗВИМИ ЛИЦА ПО ВРЕМЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ЗА УБЕЖИЩЕ

               5)

               Гърция следва да обезпечи създаването на подходящи структури за идентификация и третиране на уязвимите кандидати, включително непридружените непълнолетни. По-специално Гърция следва:

                           а)

                           спешно да въведе подходяща процедура за настойничество чрез приемането на необходимия президентски указ за въвеждане на съответните разпоредби съгласно Закон 4375/2016;

                           б)

                           да установи какъв е необходимият брой служители за дирекцията за приемане и отдела за защита на непридружени непълнолетни и да наеме тези служители, за да осигури гаранциите, необходими съгласно достиженията на правото в областта на убежището за откриването на семейства и за процесуално представителство;

                           в)

                           да гарантира, че процедурите за идентифициране на кандидатите със специални процесуални изисквания и потребности за приемане са въведени на практика, така че тези кандидати да получат необходимата психо-социална подкрепа, особено в случаите, в които може да са били жертви на сексуално насилие и експлоатация или трафик.

      ИЗПОЛЗВАНЕ НА ФИНАНСИРАНЕ ОТ ЕС ПО НАЦИОНАЛНИ ПРОГРАМИ

               6)

               Гърция следва да гарантира цялостното използване на значителното финансиране от ЕС, и по-специално чрез спешното мобилизиране на наличните ресурси по националните ѝ програми по ФУМИ и ФВС и чрез проучване на възможностите за допълнително финансиране от структурните фондове. В този контекст Гърция следва спешно да приключи текущата проверка на националните програми с оглед на по-доброто им адаптиране към новите приоритети, както и да гарантира незабавен старт на работата на новия орган, който отговаря за управлението на фондовете в областта на вътрешните работи.

      ДОКЛАДВАНЕ ОТНОСНО ПРЕДПРИЕТИТЕ ДЕЙСТВИЯ

               7)

               Гърция се приканва до 30 юни да представи доклад относно постигнатия напредък по прилагането на настоящата препоръка и препоръката от 10 февруари. След това Гърция следва да докладва на Комисията в края на всеки месец относно постигнатия напредък по прилагането на мерките, посочени в настоящата препоръка. Този доклад следва да включва и описание на начина, по който гръцките власти са използвали или планират да използват необходимите човешки и материални ресурси, посочени в точки 1 – 5 от настоящата препоръка. Тези доклади следва да включват и описание на постоянните оценки на потребностите, посочени в точки 1 – 3 от настоящата препоръка, на които се основават или са се основавали планираните и приложените мерки. Всеки доклад следва да включва и следната информация:

                           а)

                           общия настоящ и планиран постоянен и временен капацитет за приемане с цел настаняване на кандидати за международна закрила и естеството на този капацитет;

                           б)

                           общия брой настоящи и предвидени за наемане служители за обработване на молбите за убежище, регистрирани в службата за убежище, и за дирекцията за приемане; и

                           в)

                           общия брой настоящи и предвидени за наемане служители и броя на постепенно откриваните от апелативния орган комитети.

      Съставено в Брюксел на 15 юни 2016 година.

            За Комисията

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Член на Комисията

      (1)  Регламент (ЕС) № 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за установяване на критерии и механизми за определяне на държавата членка, компетентна за разглеждането на молба за международна закрила, която е подадена в една от държавите членки от гражданин на трета държава или от лице без гражданство (ОВ L 180, 29.6.2013 г., стр. 31).

      (2)  M.S.S срещу Белгия и Гърция (жалба № 30696/09) и NS/Secretary of State for the Home Department, C-411/10 и C-493/10.

      (3)  Регламент (ЕО) № 343/2003 на Съвета от 18 февруари 2003 г. за установяване на критерии и механизми за определяне на държава-членка, компетентна за разглеждането на молба за убежище, която е подадена в една от държавите-членки от гражданин на трета страна (ОВ L 50, 25.2.2003 г., стр. 1).

      (4)  Препоръка на Комисията от 10 февруари 2016 г. до Република Гърция относно предприемането на спешни мерки от Гърция с цел възобновяване на прехвърлянията съгласно Регламент (ЕС) № 604/2013, C(2016) 871 final.

      (5)  Изявление на ЕС и Турция, 18 март 2016 г.

      (6)  http://www.media.gov.gr/index.php, отворена на 10 юни 2016 г.

      (7)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета „Четвърти доклад относно преместването и презаселването“, COM(2016) 416 final, 15 юни 2016 г.

      (8)  http://asylo.gov.gr/en/?page_id=1278

      (9)  Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно общите процедури за предоставяне и отнемане на международна закрила (ОВ L 180, 29.6.2013 г., стр. 60).

      (10)  Директива 2013/33/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за определяне на стандарти относно приемането на кандидати за международна закрила (ОВ L 180, 29.6.2013 г., стр. 96).

      (11)  Закон 4395/2016 относно структурата и функционирането на службата за убежище, апелативния орган и службата за прием и идентификация, създаването на генерален секретариат за приемане, транспонирането в гръцкото законодателство на Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно общите процедури за предоставяне и отнемане на международна закрила (преработен текст) и други разпоредби, достъпен на: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf
   За да могат гръцките власти да приложат закона изцяло, трябва да бъдат приети няколко акта за изпълнение под формата на министерски или съвместни министерски решения.

      (12)  http://www.media.gov.gr/index.php
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1
   Тези временни спешни и постоянни структури са създадени в „горещите точки“ на островите в Егейско море, както и на континента. По данни от 2 юни 2016 г. в момента има само 1 108 постоянни места за настаняване, където са настанени изключително кандидати за международна закрила и непридружени непълнолетни.

      (13)  http://www.unhcr.org/news/briefing/2016/5/57480cb89/greece-unhcr-concerned-conditions-new-refugee-sites-urges-alternatives.html

      (14)  Независимо че ще се отдава приоритет на кандидатите, които отговарят на условията за преместване, от дейностите ще могат да се възползват кандидати за международна закрила, които очакват събиране с членове на семейството си съгласно Регламента от Дъблин в друга държава — членка на ЕС, както и лица, търсещи убежище в Гърция, по-специално от уязвими групи, включително непридружени и разделени деца, лица с увреждания, възрастни, самотни родители, лица с хронични заболявания, бременни жени и др.

      (15)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (16)  Член 3, параграф 3 от Закон 4375/2016.

      (17)  Съгласно член 2, параграфи 3 и 4 от Закон 4375/2016, който предвижда какъв брой персонал да бъде нает в Службата за убежище.

      (18)  Член 22, параграф 3 от Закон 4375/2016.

      (19)  Член 28 от Президентски указ 114/2010.

      (20)  http://asylo.gov.gr/?p=2802

      (21)  Министерско решение 1982/16.2.2016 r. (Официален вестник, B' 335)

      (22)  Съобщение на Комисията на Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета „Пътна карта — завръщане към Шенгенската система“, COM(2016) 120 final, 4 март 2016 г.

      (23)  COM(2016) 270 final.