               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 5.6.2019
            COM(2019) 517 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Унгария за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2019 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Унгария за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2019 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 21 ноември 2018 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Унгария не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед

               (2)Докладът за Унгария
                  2
                за 2019 г. беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бе оценен напредъкът на Унгария в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Унгария през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 30 април 2019 г. Унгария представи своята национална програма за реформи за 2019 г. и своята програма за конвергенция за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014 — 2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  3
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление
                  4
               .

               (5)Спрямо Унгария понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В програмата си за конвергенция за 2019 г. правителството планира подобрение на номиналния дефицит до 1,8 % от БВП през 2019 г. от 2,2 % през 2018 г. Планира се дефицитът след това да продължи постепенно да се подобрява до 1,2 % през 2021 г. и да се достигне балансирана бюджетна позиция през 2023 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо(
                  5
               ) Унгария ще бъде близо до средносрочната си бюджетна цел — която беше променена от структурен дефицит от 1,5 % от БВП през 2019 г. до 1,0 % от БВП от 2020 г. — през 2022 г. и ще я постигне през следващата година. Според програмата за конвергенция отношението на дълга към БВП се очаква да спадне постепенно до под 60 % до края на 2022 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен за 2019 г. и забележимо благоприятен от 2020 г., което създава рискове за изпълнението на целите по отношение на дефицита. Същевременно необходимите мерки в подкрепа на планираните цели за дефицита от 2020 г. нататък не са достатъчно конкретни.

               (6)На 22 юни 2018 г. Съветът реши, в съответствие с член 121, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“), че през 2017 г. в Унгария се наблюдава значително отклонение от средносрочната бюджетна цел. С оглед на установеното значително отклонение, на 22 юни 2018 г. Съветът отправи препоръка на Унгария да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи
                  6
                не надвишава 2,8 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо в размер на 1,0 % от БВП. На 4 декември 2018 г. Съветът констатира, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г. и издаде преработена препоръка. В новата препоръка Съветът поиска от Унгария да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи не превишава 3,3 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция в размер на 1,0 % от БВП. На XX юни 2019 г. Съветът констатира, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 4 декември 2018 г. Освен това въз основа на данни за резултатите за 2018 г. в Унгария беше констатирано значително отклонение от препоръчаната корекция през 2018 г.

               (7)В съответствие с член 121, параграф 4 от ДФЕС и член 10, параграф 2 от Регламент (EО) № 1466/97 на 5 юни 2019 г. Комисията отправи предупреждение към Унгария, че през 2018 г. се наблюдава значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. На XX юни 2019 г. Съветът прие последваща препоръка, с която се потвърждава необходимостта Унгария да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи не превишава 3,3 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция в размер на 1,0 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. съществува риск от отклонение от посочената препоръка през 2019 г.

               (8)За 2020 г. на XX юни 2019 г. Съветът препоръча на Унгария да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи не превишава 4,7 %, което съответства на годишна структурна корекция в размер на 0,75 % от БВП. Това ще означава, че Унгария е поела подходящ курс на корекции към постигане на средносрочната бюджетна цел. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. при непроменена политика съществува риск от отклонение от посоченото изискване през 2020 г. Като цяло Съветът е на мнение, че ще бъдат необходими съществени допълнителни мерки, считано от 2019 г., за съобразяване с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, в съответствие с препоръката, отправена към Унгария на XX юни 2019 г. с оглед на коригиране на констатираното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел.

               (9)Общото равнище на заетост е значително подобрено на фона на силното икономическо развитие, но не облагодетелства всички групи по еднакъв начин. Разликите в заетостта и заплащането между групите от умения и мъжете и жените остават големи в сравнение със средните стойности за ЕС. Разликата в заетостта между жените и мъжете е голяма, отчасти поради ограниченото предлагане на качествени услуги за гледане на деца. Слаби са резултатите на пазара на труда на различните уязвими групи, включително ромите и хората с увреждания. Въпреки намаляването ѝ, програмата за заетост в обществения сектор, която не е ефективна по отношение на осигуряване на работни места на участниците на първичния пазар на труда, остава значителна. Другите политики за подпомагане на безработните или неактивните хора да си намерят работа или обучение не са достатъчно целенасочени. Развитие на цифровите умения може да спомогне за подобряване на пригодността за заетост. Приетите наскоро мерки имат за цел да привлекат отново на работа повече пенсионирани работници и броят им да се увеличава с времето. Цялостната ситуация с бедността в Унгария се подобрява след 2013 г. Продължителността на обезщетенията за безработица е най-късата в ЕС — най-много три месеца, което е много под средното време, необходимо за намиране на работа.

               (10)Намалява делът на хората, изложени на риск от бедност и социално изключване. Налице е ясен преход от социални помощи към свързана с работата подкрепа за семейството и помощи в натура, които обаче не са насочени в достатъчна степен към бедните. Въпреки че субсидиите за придобиване на недвижима собственост бяха разширени, не се наблюдава подобряване по отношение на предлагането на социални жилища.

               (11)Образователните резултати са под средните за ЕС и се характеризират с големи териториални различия. Преждевременното напускане на училище е над средното равнище за ЕС, а процентът на завършилите висше образование е под средното за ЕС равнище. Образователната система възпрепятства социалната мобилност. Учениците се разпределят на ранен етап в различните видове училища, като има големи различия в образователните резултати и професионалното развитие. Делът на училищата с мнозинство на участие на ромите се е увеличил от 10 % през 2008 г. на 15 % през 2017 г. Въздействието на скорошните мерки, насочени към равномерно разпределение на учениците в неравностойно положение между училищата, е ограничено поради освобождаването на недържавните училища от задължението да приемат ученици в неравностойно положение. Децата в неравностойно положение често са съсредоточени в професионалните средни училища, където са по-разпространени по-ниските равнища на основните умения и по-големият брой на преждевременно отпадналите, както и по-ниското заплащане и по-слабите перспективи за професионално развитие. Слабото участие на групите в неравностойно положение, особено ромите, в качествено образование представлява пропусната възможност за изграждане на човешки капитал. Недостигът на учители също продължава да бъде предизвикателство. Заплатите на учителите са се увеличили през последните години, но все още са относително ниски, в сравнение с другите завършили висше образование. Малкият брой на студентите, участващи във висшето образование, не съответства на засиленото търсене на висококвалифицирани работници и на премията за висше образование, която е най-висока в ЕС. Унгарските институции за висше образование са с най-ниската финансова автономност в ЕС. Освен това, приетото през април 2017 г. изменение на Закона за висшето образование, с което се поставят допълнителни изисквания за работата на международните университети в Унгария, породи допълнителна загриженост през академичната свобода. През 2018 г. най-добре класираният на международно равнище унгарски университет заяви намерението си да напусне страната поради регулаторната несигурност, породена от това изменение.

               (12)Здравните резултати изостават в сравнение с повечето други държави — членки на ЕС, което отразява едновременно нездравословния начин на живот и ограничената ефективност на предоставянето на здравни грижи. Разпространението на тютюнопушенето, прекомерната употреба на алкохол и затлъстяването е едно от най-високите в ЕС. Унгарците са сред тези, за които има най-голяма вероятност в ЕС да пострадат от преждевременна смърт поради лошото качество на въздуха. Броят на смъртните случаи, които могат да бъдат избегнати, е един от най-високите в ЕС, което се дължи отчасти на недостатъчния скрининг и управление в областта на първичните здравни грижи. Съществуват значителни социално-икономически различия в достъпа до качествени грижи. Публичните разходи за здравеопазване са под средните за ЕС и гражданите се основават на преките плащания за достъпа до качествени здравни грижи, което застрашава да увеличи допълнително социално-икономическото здравно неравенство. Системата остава силно ориентирана към болничната помощ, като първичните здравни грижи страдат от слабости, по-специално относно ранното откриване и профилактиката на хроничните заболявания. Значителният недостиг на здравен персонал възпрепятства достъпа до грижи в по-бедните райони.

               (13)Увеличаването на капацитета за научни изследвания и иновации би могло да подобри слабите резултати на Унгария в областта на иновациите и да увеличи производителността. Ниското равнище на натрупване на интелектуални активи се отразява в ниския брой на заявленията за патенти, търговски марки и дизайн, малкия брой на иновативните предприятия и ниското равнище на интернационализация на малките и средните предприятия. По-малките предприятия особено се въздържат от разработване на нововъведения, което възпрепятства тяхното участие в световните вериги за създаване на стойност. Стопанската научноизследователска и развойна дейност е концентрирана в малко на брой предприятия, предимно чуждестранна собственост, и се ползва от щедро държавно подпомагане. Подкрепата на сътрудничеството между научната и стопанската дейност ще допринесе за подобряване на резултатите в областта на иновациите и трансфера на технологии. Качеството на публичната научна сфера страда от неефективни политики в областта на научноизследователската и развойната дейност, както и от недостатъчно финансиране, тъй като разходите на публичния сектор в тази област са доста под средното за ЕС равнище. Неотдавнашните мерки на политиката, насочени към намаляване на финансирането и ограничаване на независимостта на академичните и научноизследователските форуми, създават несигурност в тази област, които могат да доведат до емиграцията на най-изявените научноизследователски таланти и водят до риск от постоянен спад в качеството на научните изследвания.

               (14)Слабата местна обществена транспортна свързаност и високите разходи за пътуване до работното място допринасят за безработицата в районите в неравностойно положение. Лошото състояние на пътните и железопътните мрежи спъва мобилността и намалява безопасността на пътуването, като повече от половината от пътната мрежа е в лошо състояние, по-специално в регионите в неравностойно положение. Транспортните мрежи са ориентирани около Будапеща, а местните мрежи и трансверсалните връзки в страната не са добре развити. Задръстванията по пътищата представляват все по-голямо предизвикателство и пречка за производителността в градските райони на Унгария. Освен това емисиите на парникови газове от автомобилния транспорт са се увеличили значително през последните 5 години. Корабоплаването по река Дунав, засегнато от ниското ниво на реката, би могло да бъде подобрено, ако се намали рестриктивното регулиране.

               (15)Продължава да бъде слаба енергийната ефективност в жилищния сектор. Електроенергийната мрежа трябва да бъде подготвена за нарастващата роля на децентрализираното производство на електроенергия от възобновяеми източници. Половината от територията на Унгария е значително изложена на рискове от изменението на климата, включително суши и наводнения, което поражда необходимост от инвестиции в управлението на водите по основните реки. Замърсяването на въздуха и качеството на водите продължават да будят безпокойство. Основните източници на замърсяване са емисиите от твърдите горива за жилищата, земеделието и транспорта. Кръговата икономика е все още в начална фаза, рециклирането на битовите отпадъци е слабо развито и икономическите инструменти са недостатъчни, за да се посрещнат предизвикателствата на околната среда в Унгария.

               (16)Продължават да съществуват опасения относно предотвратяването и наказателното преследване на корупцията. Редица показатели сочат, че излагането на корупция на Унгария се е увеличило през последните години. Рисковете от корупция и фаворизиране нарушават разпределянето на ресурсите, тъй като те не са насочени към най-продуктивните дружества. Функционирането на прокурорските служби е от съществено значение за борбата с корупцията. Макар мерките за борба с корупцията на ниско равнище изглежда да са били прилагани с известен успех, все още няма признаци за решителни действия за наказателно преследване на случаите на корупция с участието на високопоставени длъжностни лица или на непосредствения им кръг, когато възникнат сериозни съмнения за такава корупция. Отчетността за решенията за приключване на разследвания са повод за безпокойство, тъй като не съществуват ефективни средства за правна защита за оспорване на такива решения. Предотвратяването на корупцията е възпрепятствано от прилагането от страна на публичните институции на ограничения, включително възпиращи такси за достъп до информация.

               (17)Принципите на взаимозависимост и взаимоограничаване, които са от решаващо значение за гарантиране на независимостта на съдебната система, бяха допълнително отслабени в рамките на системата на обикновените съдилища. Националният съдебен съвет е изправен пред все по-големи трудности да служи за баланс на правомощията на председателя на Националната служба за съдебната власт. Това поражда опасения по отношение на независимостта на съдебната система. По отношение на Закона за административните съдилища, отбелязва се, че правителството внесе законопроект за отмяна на Закона за влизането в сила и преходните правила за административните съдилища на 30 май 2019 г.

               (18)Нормативната уредба за обществените поръчки се е подобрила през последните години, но продължават да съществуват пречки пред конкуренцията. Те включват използването на процедури с ограничена публичност, и системни нередности в тръжните процедури, по-специално свързани с неподходящи критерии за подбор и възлагане и неравностойно третиране на оференти. Въпреки че някои показатели сочат подобрение, броят на процедурите, при които има само един оферент, е все още висок. По-широкото използване на електронните обществени поръчки може допълнително да подобри ефективността и прозрачността.

               (19)Унгарските структури и процеси за социален диалог продължават да са слабо развити и не дават възможност за пълноценно участие на социалните партньори в разработването и прилагането на политиките. Недостатъчната ангажираност на заинтересованите страни и ограничената прозрачност подкопават доказателствената база за разработване на политики, както и тяхното качество. Това води до чести и непредвидими промени в нормативната уредба и възпира инвестициите с висока добавена стойност.

               (20)Бяха предприети мерки за подобряване на данъчната система, но някои предизвикателства да съществуват. Данъчната тежест върху труда е намаляла, но продължава да е висока за лицата с ниски доходи. Секторните данъци и голям брой малки данъци усложняват данъчната система и увеличават разходите за привеждане в съответствие, особено за по-малките предприятия.

               (21)Регулаторните пречки и държавната намеса в продуктовите пазари възпрепятстват избора на ефикасни предприятия и ограничават конкуренцията. Органите продължават да възлагат някои услуги на държавни предприятия или частни дружества, създадени специално за тази цел. Някои специални закони и мерки и ad hoc освобождавания от надзор на конкуренцията възпрепятстват функционирането на пазара и пречат на инвестициите. Непредвидимостта на правната рамка е допълнителен проблем, особено в сектора на търговията на дребно, който през последните години претърпя чести промени в нормативната уредба. През изминалата година бе въведено законодателство за налагане на допълнително специално разрешение за промени на използването или планирането на търговски обекти за продажба на дребно. Регулирането на професиите също продължава да бъде рестриктивно. Липсата на конкуренция в тези сектори може да навреди на иновациите и ефективността.

               (22)Борбата с агресивното данъчно планиране е от съществено значение за това данъчните системи да станат по-ефикасни и справедливи. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно данъчно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на ЕС. Унгария е предприела мерки срещу агресивното данъчно планиране, но в Унгария се наблюдават относително високи входящи и изходящи капиталови потоци чрез дружества със специална инвестиционна цел, които нямат или имат малък ефект върху реалната икономика. Липсата на удържани при източника данъци върху изходящи (т.е. от лица, пребиваващи в ЕС, към лица, пребиваващи в трети държави) дивиденти, лихвени и лицензионни плащания от дружества със седалище в Унгария може да доведе до това въпросните плащания изобщо да не подлежат на данъчно облагане, ако те не подлежат на данъчно облагане в юрисдикцията на получателя.

               (23)Програмирането на средствата на ЕС за периода 2021—2027 г. следва да спомогне за преодоляване на някои от пропуските, посочени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната
                  7
               . Това ще позволи на Унгария да използва по най-добрия начин тези фондове по отношение на набелязаните сектори, като се вземат предвид регионалните различия.

               (24)В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария и го публикува в доклада за страната от 2019 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2019 г. и на националната програма за реформи за 2019 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Унгария през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите национални решения .

               (25)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2019 г., като становището му
                  8
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Унгария да предприеме следните действия през 2019 г. и 2020 г.:

               1.Да гарантира спазването на препоръката на Съвета от XX юни 2019 г. с оглед на коригирането на значителното отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел.

               2.Да продължи интегрирането на пазара на труда на най-уязвимите групи, по-специално чрез повишаване на квалификацията и подобряване на адекватността на социалното подпомагане и на обезщетенията за безработица. Да подобри резултатите в сферата на образованието и да увеличи участието на групите в неравностойно положение, в частност ромите, в качествено общо образование. Да подобри здравните резултати чрез подкрепа на превантивните здравни мерки и укрепване на първичните здравни грижи.

               3.Да насочи икономическата политика, свързана с инвестициите, в областта на научните изследвания и иновациите, нисковъглеродната енергетика и транспорт, инфраструктурата за отпадъците и енергийната ефективност и ефективното използване на ресурсите, като се отчитат регионалните неравенства. Да подобри конкуренцията в областта на обществените поръчки.

               4.Да укрепва рамката за борба с корупцията, включително чрез повишаване на усилията в областта на наказателното преследване и достъп до обществена информация, както и да укрепи независимостта на съдебната система. Да подобрява качеството и прозрачността на процеса на вземане на решения чрез ефективно използване на социалния диалог и участие на други заинтересовани страни и чрез редовни и подходящи оценки на въздействието. Да продължи да опростява данъчната система, като същевременно я укрепва срещу риск от агресивно данъчно планиране. Да подобрява конкуренцията и регулаторната предвидимост в сектора на услугите.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1016 final.

                     (3)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от Комисията с помощта на общоприетата методика.

                     (6)

                        Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (7)

                        SWD(2019) 1016 final.

                     (8)

                        Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (EО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 27.9.2019
            COM(2019) 420 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори за споразумение между Европейския съюз и Япония за предаването и използването на резервационни данни на пътниците (PNR данни) за предотвратяване и борба с тероризма и други тежки международни престъпления

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1.ЦЕЛ

                  ЕС следва да започне преговори с Япония за подписването на двустранно споразумение, в което се определят рамката и условията, при които на въздушните превозвачи ще се разрешава да предават на Япония резервационни данни на пътниците (PNR данни) относно лица, пътуващи между ЕС и Япония, по начин, който съответства на изискванията на правото на ЕС.

               2. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

                  PNR данните представляват запис на изискванията за пътуване на всеки пътник, като този запис съдържа цялата информация, необходима за обработването на резервациите от страна на въздушните превозвачи. В контекста на настоящата препоръка PNR данните обхващат данните, които се събират и съдържат в автоматизираните системи на въздушния превозвач за резервации и контрол при заминаване.

                  В ЕС обработването на PNR данни е основен инструмент при съвместните ответни действия за борба с тероризма и тежките престъпления и градивен елемент на Съюза на сигурност. Идентифицирането и проследяването на подозрителни пътувания чрез обработването на PNR данни с цел събиране на доказателства и, при необходимост, откриване на извършители на тежки престъпления и техни съучастници и разкриване на престъпни мрежи са от основно значение за предотвратяването, разкриването, разследването и наказателното преследване на терористичните и тежките престъпления.

                  На 27 април 2016 г. Европейският парламент и Съветът приеха Директива (ЕС) 2016/681 относно използването на PNR данни с цел предотвратяване, разкриване, разследване и наказателно преследване на терористични и тежки престъпления (Директива за PNR данните)
                     1
                  . Директивата дава възможност на националните органи на държавите от ЕС да получават пряк достъп до важна информация, с която разполагат въздушните превозвачи, при пълно спазване на правата за защита на данните. Тя предоставя на всички държави членки ценен инструмент за предотвратяване, разкриване и разследване на терористични и тежки престъпления, в това число трафик на наркотици и хора и сексуална експлоатация на деца. Крайният срок за транспониране на Директивата за PNR данните от държавите членки в националното законодателство беше 25 май 2018 г.
                     2

               В световен план съгласно Резолюция 2396 на Съвета за сигурност на ООН, приета на 21 декември 2017 г., държавите, които членуват в ООН, трябва да „развият капацитет за събиране, обработване и анализиране на резервационни данни на пътниците (PNR данни) в изпълнение на стандартите и препоръчителните практики на ИКАО и да гарантират, че PNR данните се използват от всички техни компетентни национални органи и се обменят с тях при пълно спазване на правата на човека и основните права“. Също така съгласно Резолюцията ИКАО се приканва да работи със своите държави членки с цел изготвянето на стандарт за събирането, използването, обработването и защитата на PNR данните
                  3
               . През март 2019 г. комитетът за въздушен транспорт на ИКАО сформира работна група, която ще разглежда предложения за стандарти и препоръчителни практики относно събирането, използването, обработването и защитата на PNR данните в съответствие с Резолюция 2396 (2017) на Съвета за сигурност на ООН. Работната група е упълномощена: а) да преразгледа действащите стандарти и препоръчителни практики, посочени в глава 9 от приложение 9 към Чикагската конвенция; б) да прецени дали са необходими допълнителни стандарти и препоръчителни практики и/или материали с насоки, като вземе под внимание решението и съображенията на Съвета за сигурност; и в) да изготви съгласно изискванията нови разпоредби (стандарти, препоръчителни практики и/или материали с насоки) за събирането, използването, обработването и защитата на PNR данните.

                  Предаването на съответните лични данни от ЕС на трета държава може да се извършва единствено в съответствие с разпоредбите относно международното предаване, посочени в глава V на Регламент (ЕС) 2016/679 (ОРЗД)
                     4
                  .

                  Понастоящем са в сила две международни споразумения между ЕС и трети държави относно обработването и предаването на PNR данни — с Австралия
                     5
                   и със Съединените щати
                     6
                  . На 26 юли 2017 г. Съдът на ЕС прие становище относно предвиденото споразумение между ЕС и Канада, подписано на 25 юни 2014 г.
                     7
                   Съдът реши, че споразумението не може да бъде сключено в предвидената му форма, тъй като някои от разпоредбите му са несъвместими с признатите от ЕС основни права за неприкосновеност на личния живот и защита на личните данни. По-специално, Съдът посочи допълнителни правни изисквания във връзка с надзора от независим орган, чувствителните данни, автоматичното обработване на PNR данни, целите, за които могат да се обработват PNR данните, и запазването, използването, разкриването и по-нататъшното предаване на PNR данни. След като през декември 2017 г. Европейската комисия получи разрешение от Съвета, през юни 2018 г. започнаха нови преговори с Канада във връзка с PNR данните. На 17-ата среща на върха ЕС-Канада, която се проведе на 17 и 18 юли 2019 г. в Монреал, ЕС и Канада приветстваха приключването на тези преговори Въпреки че Канада отбеляза изискването си за правен преглед, страните поеха ангажимент, при условие на извършването на такъв преглед, да финализират споразумението възможно най-бързо, като отчитат жизненоважната роля на това споразумение за повишаването на сигурността, като същевременно се гарантират неприкосновеността на личния живот и защитата на личните данни.

               3.ЦЕЛИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

                  Япония е близък и стратегически партньор на Европейския съюз в борбата с тероризма и други тежки международни престъпления. На заседанията на ООН, Г-20 и Г-7 и на други многостранни форуми Европейският съюз и Япония работят в тясно сътрудничество за повишаване на сигурността на своите граждани и в световен план.

                  Подписаното през юли 2018 г. споразумение за стратегическо партньорство между ЕС и Япония заздравява цялостното партньорство. В него се посочва, че „страните се стремят да използват до степен, съвместима със съответните им законови и подзаконови разпоредби, наличните инструменти, като например резервационните данни на пътниците, за предотвратяване на терористични актове и тежки престъпления и за борба с тях, като същевременно зачитат правото на неприкосновеност на личния живот и защита на личните данни“. Сключването на споразумение между ЕС и Япония относно PNR данните ще допринесе за укрепване на предложеното партньорство за устойчива свързаност и висококачествена инфраструктура между Европейския съюз и Япония, по-специално чрез повишаване на сигурността на въздушния транспорт.

                  На 23 януари 2019 г. Европейската комисия прие решение относно адекватното ниво на защита във връзка с предаването на лични данни от ЕС на Япония между търговски оператори
                     8
                  . В този контекст Европейската комисия анализира също така условията и гаранциите, при които японските публични органи, включително правоприлагащите органи, могат да имат достъп до данните, държани от тези оператори.

                  Япония ясно изрази желанието си пред Европейската комисия за започване на преговори за сключване на споразумение с Европейския съюз относно PNR данните. По-специално неотдавна Япония посочи, че придобиването на PNR данни от превозвачи от ЕС е належащо с оглед на олимпийските игри през 2020 г., за да може страната да се справи с очакваното увеличаване на рисковете за сигурността.

                  Съгласно японското законодателство (Закона за митниците и Закона за контрола върху имиграцията и признаването на бежанците) авиокомпаниите са длъжни да предават PNR данни на Митническата агенция и на Имиграционната служба на Япония. Целта на това законодателство е сигурността в Япония да се увеличи чрез получаване на PNR данни преди пристигането или отпътуването на пътника, с което значително нараства способността за извършване на ефикасна и ефективна предварителна оценка на риска от пътниците.

                  Въздушните превозвачи и техните сдружения също на няколко пъти поискаха от Европейската комисия да установи правна сигурност за въздушните превозвачи, извършващи полети между ЕС и Япония, във връзка със задължението им за предоставяне на PNR данни на Япония, доколкото тези данни се събират и съдържат в автоматизираните системи на въздушния превозвач за резервации и контрол при заминаване.

                  Необходимо е решение, което ще осигури правно основание на равнището на ЕС за предаването на PNR данни от ЕС на Япония като признание за необходимостта от тези данни в борбата с тероризма и други тежки международни престъпления. Едновременно с това бъдещото споразумение следва да съдържа подходящи гаранции относно защитата на данните по смисъла на член 46, параграф 2, буква а) от Общия регламент за защита на данните, включително система за независим надзор. То следва да зачита основните права и да спазва принципите, признати от Хартата на основните права на Европейския съюз, а именно правото на личен и семеен живот, признато в член 7 от Хартата, правото на защита на личните данни, признато в член 8 от Хартата, и правото на ефективни правни средства за защита и на справедлив съдебен процес, признато в член 47 от Хартата.

                  Предаването на PNR данни на Япония ще бъде начин за допълнително насърчаване на международното сътрудничество с Европейския съюз в сферата на правоприлагането, включително чрез предоставянето от Япония на аналитична информация, произтичаща от PNR данните, на компетентните органи на държавите членки, както и на Европол и/или на Евроюст при спазване на съответните им мандати.

               4.ПРАВНИ АСПЕКТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

                  В настоящата препоръка за започване на преговори с Япония за споразумение относно PNR данните се вземат под внимание действащата правна уредба на ЕС относно защитата на данните и PNR данните, а именно Регламент (ЕС) 2016/679, Директива (ЕС) 2016/680
                     9
                   и Директива (ЕС) 2016/681, и Договорът и Хартата на основните права съгласно тълкуването им в съответната практика на Съда на Европейския съюз, по-специално становище 1/15 на Съда.

                  В препоръката се взема под внимание и разрешението, което Съветът даде на Европейската комисия през декември 2017 г. за започване на преговори за споразумение между ЕС и Канада за предаването и използването на PNR данни.

                  Настоящата препоръка е в съответствие с правните изисквания, посочени в становище 1/15 на Съда. Тя се основава на член 218 от Договора за функционирането на ЕС. В съответствие с член 218 от Договора за функционирането на ЕС Европейската комисия се определя за преговарящ от страна на Съюза.

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за разрешаване на започването на преговори за споразумение между Европейския съюз и Япония за предаването и използването на резервационни данни на пътниците (PNR данни) за предотвратяване и борба с тероризма и други тежки международни престъпления

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 218, параграфи 3 и 4 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)Следва да започнат преговори за сключване на споразумение между Европейския съюз и Япония за предаването и използването на резервационни данни на пътниците (PNR данни) за предотвратяване и борба с тероризма и други тежки международни престъпления.

               (2)Споразумението следва да зачита основните права и да спазва принципите, признати от Хартата на основните права на Европейския съюз, а именно правото на личен и семеен живот, признато в член 7 от Хартата, правото на защита на личните данни, признато в член 8 от Хартата, и правото на ефективни правни средства за защита и на справедлив съдебен процес, признато в член 47 от Хартата. Споразумението следва да се прилага в съответствие с тези права и принципи,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               С настоящото на Европейската комисия се разрешава да преговаря от името на Съюза за споразумение между Съюза и Япония за предаването и използването на резервационни данни на пътниците (PNR данни) за предотвратяване и борба с тероризма и други тежки международни престъпления.

               Член 2

               Указанията за водене на преговорите се съдържат в приложението.

               Член 3

               Настоящите преговори се водят в консултация със специален комитет, който се назначава от Съвета.

               Член 4

               Адресат на настоящото решение е Европейската комисия.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        Директива (ЕС) 2016/681 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 г. относно използването на резервационни данни на пътниците с цел предотвратяване, разкриване, разследване и наказателно преследване на терористични престъпления и тежки престъпления (ОВ L 119, 4.5.2016 г., стp. 132—149).

                     (2)

                        Вж. деветнадесетия доклад за напредъка по създаването на ефективен и истински Съюз на сигурност (COM(2019) 353 final, 24.7.2019 г.) за изпълнението на Директивата относно PNR данните.

                     (3)

                        Резолюция 2396 (2017) на Съвета за сигурност относно заплахите за международния мир и сигурност, причинени от завръщането на чуждестранни бойци терористи.

                     (4)

                        Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Директива 95/46/ЕО (Общ регламент относно защитата на данните) (ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 1).

                     (5)

                        OВ L 186, 14.7.2012 г., стр. 4–16.

                     (6)

                        OВ L 215, 11.8.2012 г., стр. 5–14.

                     (7)

                        Становище 1/15 на Съда (голям състав), 26 юли 2017 г., ECLI:EU:C:2017:592.

                     (8)

                        Решение за изпълнение (ЕС) 2019/419 на Комисията от 23 януари 2019 г. съгласно Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета относно адекватното ниво на защита на личните данни от страна на Япония по Закона за защита на личната информация (нотифицирано под номер C(2019) 304) (OВ L 76, 19.3.2019 г., стр. 1—58).

                     (9)

                        Директива (ЕС) 2016/680 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни от компетентните органи за целите на предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на престъпления или изпълнението на наказания и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Рамково решение 2008/977/ПВР на Съвета (ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 89).

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 27.9.2019
            COM(2019) 420 final
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към
            Препоръка заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори за споразумение между Европейския съюз и Япония за предаването и използването на резервационни данни на пътниците (PNR данни) за предотвратяване и борба с тероризма и други тежки международни престъпления

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               Указания за водене на преговори за споразумение между Европейския съюз и Япония за предаването и използването на резервационни данни на пътниците (PNR данни) за предотвратяване и борба с тероризма и други тежки международни престъпления

               В хода на преговорите Европейската комисия следва да се стреми към постигане на целите, изложени подробно по-долу.

               (1)Целта на споразумението следва да бъде осигуряването на правно основание, условия и гаранции за предаването на PNR данни на Япония.

               (2)Споразумението следва надлежно да отразява необходимостта от използването на PNR данни и значението им за предотвратяване и борба с тероризма и други тежки международни престъпления.

               (3)За тази цел споразумението следва да бъде насочено към уреждане на предаването и използването на PNR данни единствено с цел предотвратяване и борба с тероризма и други тежки международни престъпления при пълно зачитане на неприкосновеността на личния живот, личните данни и основните права и свободи на лицата съгласно условията, които ще бъдат посочени в споразумението.

               (4)Също така споразумението следва да посочва, че предаването на PNR данни насърчава полицейското и съдебното сътрудничество, което ще бъде постигнато чрез предаването на аналитична информация, извлечена от PNR данните. Поради това споразумението следва да осигури предаването на аналитична информация от японските компетентни органи на полицейските и съдебните органи на държавите членки, както и на Европол и/или на Евроюст при спазване на съответните им правомощия.

               (5)С цел спазване на принципа за ограничаване в рамките на целта споразумението следва да ограничи обработването на PNR данни единствено до предотвратяването, разкриването, разследването и наказателното преследване на тероризма и други тежки международни престъпления въз основа на определенията, посочени в съответните инструменти на ЕС.

               (6)Споразумението следва да осигурява пълно зачитане на основните права и свободи, както са залегнали в член 6 от Договора за ЕС, по-специално правото на защита на личните данни, посочено в член 16 от Договора за функционирането на ЕС и член 8 от Хартата на основните права на ЕС. То следва да осигурява пълно зачитане и на принципите на необходимост и пропорционалност по отношение на правото на личен и семеен живот и защитата на личните данни, както са посочени в членове 7 и 8 от Хартата на основните права на ЕС и съгласно тълкуването им от Съда на Европейския съюз в становище 1/15 относно планираното споразумение за PNR данните между ЕС и Канада.

               (7)Споразумението следва да установи правна сигурност, особено за въздушните превозвачи, като им даде правно основание за предаване на PNR данните, съдържащи се в техните автоматизирани системи за резервации и контрол при заминаване.

               (8)В споразумението следва да се посочат ясно и точно необходимите гаранции и контрол във връзка със защитата на личните данни, основните права и свободата на лицата, независимо от тяхната националност и място на пребиваване, при предаването на PNR данни на Япония. Тези гаранции следва да постигат следното:

               а)Категориите PNR данни, които ще се предават, следва да бъдат посочени изчерпателно, ясно и точно в съответствие с международните стандарти. Предаването на данни следва да бъде сведено до необходимия минимум и да бъде пропорционално на посочената цел на споразумението.

               б)Чувствителни данни по смисъла на законодателството на ЕС, включително лични данни, разкриващи расов или етнически произход, политически възгледи, религиозни или философски убеждения, членство в синдикални организации или засягащи здравословното състояние, сексуалния живот или сексуалната ориентация на лицето, следва да не се обработват.

               в)Споразумението следва да съдържа разпоредби относно сигурността на данните, по-специално разпоредби, позволяващи достъп до PNR данните само за ограничен брой специално упълномощени лица и предвиждащи задължение за незабавно уведомяване на европейските надзорни органи за защита на данните в случаи на пробиви в сигурността, засягащи PNR данни, освен в случаите когато тези пробиви няма да изложат на опасност правата и свободите на физически лица, както и разпоредби относно ефективни и възпиращи санкции.

               г)Споразумението следва да съдържа разпоредби относно предоставянето на адекватна и прозрачна информация на пътниците за обработването на техните PNR данни, както и относно правото на индивидуално уведомяване в случай на използване след пристигане, достъп и, когато е целесъобразно, коригиране и заличаване.

               д)Споразумението следва да гарантира правото на ефективни административни и съдебни средства за защита на недискриминационна основа, независимо от националността или мястото на пребиваване, за всяко лице, чиито данни се обработват съгласно споразумението, в съответствие с член 47 от Хартата на основните права на ЕС.

               е)Споразумението следва да гарантира, че  автоматизираното обработване се основава на обективни, недискриминационни, надеждни и предварително установени критерии и не се използва като единствено основание за каквито и да било решения, пораждащи неблагоприятни правни последици за дадено лице или сериозно го засягат. PNR данните следва да бъдат съпоставяни единствено с бази данни, които са свързани с целите, обхванати от споразумението, и са надеждни и актуални.

               ж)Използването на PNR данни от японските компетентни органи за цели, надхвърлящи проверките за сигурност и граничен контрол, следва да се основава на нови обстоятелства и да се извършва при спазване на определени материални и процесуални условия въз основа на обективни критерии.   По-специално такова използване следва да подлежи на предварителен преглед, извършен от съдилище или независим административен орган, освен при надлежно обосновани спешни случаи.

               з)Периодът на запазване на PNR данните следва да бъде ограничен и да не бъде по-дълъг от необходимото за постигането на първоначалната цел. Запазването на PNR данни след отпътуването на пътниците от Япония следва да се извършва в съответствие с изискванията, посочени в практиката на Съда. Споразумението следва да съдържа изискването за заличаване на данните след изтичането на срока на запазване или за анонимизирането им по такъв начин, че засегнатото лице да не може да бъде идентифицирано.

               и)Споразумението следва да гарантира, че PNR данните могат да се разкриват пред други правителствени органи в същата страна или пред други страни само ако това разкриване се извършва за всеки случай поотделно и при спазването на някои условия и гаранции.  По-специално такова разкриване може да се извърши само ако получаващият орган упражнява функции, свързани с борбата с тероризма и тежки международни престъпления, и осигурява същата защита като посочената в споразумението. По-нататъшното предаване на компетентните органи на други трети държави следва да бъде ограничено до държавите, с които ЕС има еквивалентно споразумение относно PNR данните и за които е приел решение за адекватното ниво на защита на данните съгласно правото на ЕС и това решение обхваща съответните органи, за които е предназначено предаването на PNR данните.

               (9)Споразумението следва да осигурява система за надзор от независим публичен орган, който отговаря за защитата на данните и има ефективни правомощия за разследване, намеса и правоприлагане, за да може да упражнява надзор върху публичните органи, които използват PNR данните. Този орган следва да има правомощия за разглеждане на жалби от физически лица, по-специално във връзка с обработването на техните PNR данни. Публичните органи, които използват PNR данни, следва да са отговорни за спазването на правилата за защита на личните данни по силата на споразумението.

               (10)Споразумението следва да изисква данните да бъдат предавани единствено чрез използване на метода „push“.

               (11)Споразумението следва да гарантира, че честотата и срокът за предаване на PNR данни не създава неразумна тежест за превозвачите и са ограничени до строго необходимото.

               (12)Споразумението следва да гарантира, че от въздушните превозвачи не се изисква да събират допълнителни данни спрямо тези, които вече събират, нито да събират определени видове данни, а само да предават данните, които вече са събрали като част от дейността си.

               (13)Споразумението следва да съдържа разпоредби за редовен съвместен преглед на всички аспекти от прилагането на споразумението, включващ надеждността и актуалността на предварително зададените модели, критерии и бази данни и съдържащ оценка на пропорционалността на запазените данни въз основа на полезността им за предотвратяването и борбата с тероризма и други тежки международни престъпления.

               (14)Споразумението следва да предвижда механизъм за решаване на спорове относно неговото тълкуване, прилагане и изпълнение.

               (15)Споразумението следва да бъде сключено за седем години и да съдържа разпоредба, че може да бъде подновено за период със сходна продължителност освен ако някоя от договарящите страни не го прекрати.

               (16)Споразумението следва да съдържа клауза относно териториалното му прилагане.

               (17)Споразумението следва да бъде автентично на английски, български, гръцки, датски, естонски, испански, италиански, латвийски, литовски, малтийски, немски, нидерландски, полски, португалски, румънски, словашки, словенски, унгарски, фински, френски, хърватски, чешки и шведски език и да съдържа езикова клауза за тази цел.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 21.11.2018
            COM(2018) 803 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            с което се констатира, че Румъния не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г.
            {SWD(2018) 503 final}

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               с което се констатира, че Румъния не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета
                  1
               , и по-специално член 10, параграф 2, алинея 4 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 юни 2018 г. Съветът реши, в съответствие с член 121, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“), че съществува значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел от -1% от БВП в Румъния.

               (2)С оглед на установено значително отклонение Съветът отправи препоръка
                  2
                на 22 юни 2018 г. за това Румъния да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  3
                не надвишава 3,3 % през 2018 г. и 5,1 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо в размер на 0,8 % от БВП за всяка година. Той също препоръча на Румъния да използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита, докато мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират трайно подобрение на структурното салдо по консолидирания държавен бюджет по начин, който благоприятства икономическия растеж. Съветът определи краен срок до 15 октомври 2018 г., в който Румъния да докладва относно действията, предприети в отговор на препоръката.

               (3)На 27 и 28 септември 2018 г. Комисията проведе мисия за засилено наблюдение в Румъния с цел да извърши мониторинг на място съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета. След като изпрати предварителните си заключения на румънските органи за коментар, Комисията докладва констатациите си на Съвета на 21 ноември 2018 г. Впоследствие тези заключения бяха оповестени публично. В доклада на Комисията се констатира, че румънските органи запазват целта за номинален дефицит през 2018 г., малко по-нисък от 3 % от БВП, и по този начин не възнамеряват да предприемат действия по препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г. През 2019 г. правителството планира да намали номиналния дефицит до 2,38 % от БВП, но мерките все още не са уточнени.

               (4)На 16 октомври 2018 г. румънските органи предоставиха доклад за предприетите действия в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г
                  4
               . В доклада органите потвърдиха, че за 2018 г. тяхната цел за номиналния дефицит остава 2,96 % от БВП. За 2019 г. органите имат за цел дефицит от 2,38 % от БВП. В доклада не се споменават нови мерки за 2018 г. За 2019 г. докладът се основава на удържане на разходите за възнаграждения на служителите и за стоки и услуги, без това да е подкрепено с достатъчно подробни и приети или поне обявени по правдоподобен начин мерки. Що се отнася до приходите, в доклада се споменава продължаване на вече съществуващите мерки и някои действия, насочени към по-стриктно спазване на данъчното законодателство. Като цяло, фискалното въздействие от докладваните мерки далеч не съответства на изискването в препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г.

               (5)През 2018 г. въз основа на прогнозата на Комисията от есента на 2018 г. ръстът на нетните първични държавни разходи ще възлиза на 11,3 %, което е значително над целевия показател за разходите от 3,3 %. Очаква се структурното салдо като цяло да остане стабилно през 2018 г. на равнище от 3,3 % от БВП. Следователно и двата стълба сочат риск от отклонение от препоръчаната корекция. Целевият показател за разходите сочи, че е налице отклонение от 2,3 % от БВП. Структурното салдо потвърждава това тълкуване, като показва по-ниско отклонение от 0,8 % от БВП. Структурното салдо е повлияно положително от значително по-големия дефлатор на БВП и от по-високата прогноза за потенциалния ръст на БВП в сравнение със средносрочната средна стойност, залегнала в целевия показател за разходите. Това отражение отчасти се компенсира от въздействието на увеличаването на публичните инвестиции, което се изглажда в целевия показател за разходите. Поради това цялостната оценка потвърждава отклонението от препоръчаната от Съвета корекция с голяма разлика.

               (6)През 2019 г. въз основа на прогнозата на Комисията от есента на 2018 г. номиналният растеж на държавните разходи, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и еднократните мерки, се очаква да възлиза на 7,5 %, което е значително над целевия показател за разходите от 5,1 % (отклонение от 0,7 % от БВП от препоръчаната корекция). Структурното салдо се очаква да се увеличат с 0,1 % от БВП, като достигне дефицит от 3,4 % (отклонение от 0,9 % от БВП). Следователно, тъй като и двата стълба сочат отклонение от изискваната корекция с подобен марж през 2019 г., цялостната оценка потвърждава отклонението от корекцията, препоръчана от Съвета.

               (7)Освен това съгласно прогнозата на Комисията от есента на 2018 г. бюджетният дефицит ще възлиза на 3,3 % през 2018 г. и 3,4 % през 2019 г., което е над референтната стойност от 3 % от БВП по Договора.

               (8)Горните констатации водят до заключението, че действията, предприети от Румъния в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г., са недостатъчни. Фискалната корекция не гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 3,3 % през 2018 г. и 5,1 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо в размер на 0,8 % от БВП за всяка година,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Румъния не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г.

               Член 2

               Адресат на настоящото решение е Румъния.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ C 223, 27.6.2018 г., стр. 3.

                     (3)

                        Нетните първични държавни разходи включват общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционни промени в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал, финансирано от държавата, се изглажда за 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (4)

                        На разположение на адрес: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 21.11.2018
            COM(2018) 806 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            с което се констатира, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г.
            {SWD(2018) 504 final}

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               с което се констатира, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета
                  1
               , и по-специално член 10, параграф 2, алинея 4 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 юни 2018 г. Съветът реши, в съответствие с член 121, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“), че в Унгария съществува значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел от -1,5 % от БВП.

               (2)С оглед на установеното значително отклонение, на 22 юни 2018 г. Съветът отправи препоръка
                  2
                към Унгария да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  3
                не надвишава 2,8 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо в размер на 1,0 % от БВП. Той препоръча на Унгария да използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита и да предприеме мерки за бюджетна консолидация, които следва да гарантират трайно подобрение на структурното салдо по консолидирания държавен бюджет, като се благоприятства икономическият растеж. Съветът определи краен срок до 15 октомври 2018 г., в който Унгария да докладва относно действията, предприети в отговор на тази препоръка.

               (3)На 18 и 19 септември 2018 г. Комисията проведе мисия за засилено наблюдение в Унгария с цел да извърши мониторинг на място съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97. След като изпрати предварителните си заключения на унгарските органи за коментар, Комисията докладва за тях на Съвета на 21 ноември 2018 г. Впоследствие тези заключения бяха оповестени публично. В доклада на Комисията се констатира, че унгарските органи възнамеряват да запазят целта за номиналния дефицит за 2018 г. от 2,4 % от БВП, както е предвидено в програмата за конвергенция за 2018 г., и следователно не възнамеряват да предприемат действия по препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г.

               (4)На 15 октомври 2018 г. унгарските органи предадоха доклад за предприетите действия в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г.
                  4
               . В доклада органите потвърдиха, че тяхната цел за 2018 г. продължава да бъде цел за номиналния дефицит от 2,4 % от БВП. В сравнение с бюджетната прогноза в програмата за конвергенция за 2018 г. органите очакват значително по-високи данъчни приходи и спестявания поради намалените разходи за съфинансиране на проекти, финансирани от бюджета на ЕС. При все това те планират допълнителни разходи, които изцяло компенсират въздействието на тези промени за намаляване на дефицита. Докладваните нови дискреционни мерки нямат съществено нетно фискално въздействие върху бюджетните резултати през 2018 г., което означава неизпълнение на изискването в препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г.

               (5)Въз основа на есенната прогноза на Комисията от 2018 г. се очаква през 2018 г. растежът на държавните разходи след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и еднократните мерки да бъде 7,0 % — много над препоръчания референтен темп на растеж от 2,8 % (отклонение от 1,6 % от БВП). Структурното салдо се очаква да се влоши с 0,4 % от БВП спрямо препоръчаното подобрение с 1,0 % от БВП (отклонение от 1,4 % от БВП). Следователно и двата стълба сочат значително отклонение от препоръчаната корекция. Оценката на целевия показател за разходите е повлияна отрицателно от три елемента, а именно средносрочния потенциален темп на растеж на БВП, който е по-нисък от този в сегашните прогнози, дефлатора на БВП, обуславящ целевия показател за разходите, както и непрекия ефект на някои мерки върху приходите. След коригирането му, за да бъдат отчетени тези фактори, целевият показател за разходите отразява адекватно фискалната корекция и все още сочи значително отклонение. Оценката на структурното салдо води до подобен резултат. Структурното салдо е неблагоприятно засегнато от по-ниските приходи, но това отчасти се компенсира от ефекта на прогнозирания по-голям потенциален ръст на БВП в сравнение със средносрочната средна стойност, залегнала в целевия показател за разходите. Следователно общата оценка потвърждава наличието на значително отклонение от препоръчаната корекция.

               (6)Горните констатации обуславят заключението, че действията, предприети от Унгария в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г., са недостатъчни. Фискалната корекция не е достатъчна, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 2,8 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 1,0 % от БВП.

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г.

               Член 2

               Адресат на настоящото решение е Унгария.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ С 223, 27.6.2018 г., стр. 1.

                     (3)

                        Нетните първични държавни разходи включват общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционни промени в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал, финансирано от държавата, се изглажда за 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (4)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори за споразумение между Европейския съюз и всяка отделна южна държава от европейската политика за съседство с цел договаряне на реда и условията за предоставяне на услугите на Европейската геостационарна служба за навигационно покритие (EGNOS) по линия на европейската политика за съседство

               Обяснителен меморандум

               1.КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

               •Основания и цели на предложението

               EGNOS, Европейската геостационарна служба за навигационно покритие, прави възможно използването на съществуващите отворени спътникови навигационни сигнали за критични по отношение на безопасността приложения в транспорта, за които има малко или никакво наземно оборудване за радиоповикване, като например водене или приземяване на въздухоплавателни средства.

               EGNOS и „Галилео“ са двете програми на Европейския съюз за спътникова навигация, регулирани от Регламента за ГНСС
                  1
               .

               Сътрудничеството в областта на спътниковата навигация между южните държави от европейската политика за съседство
                  2
                и ЕС е поставено в рамките на евро-средиземноморското сътрудничество в областта на транспорта. В рамките на европейската политика за съседство
                  3
                евро-средиземноморското сътрудничество в областта на транспорта се основава на рамката, обявена в Барселона (1995 г.), а от 2008 г. насам се разви в Съюза за Средиземноморието (СзС) в съответствие със съвместната декларация
                  4
               , приета от държавните и правителствените ръководители.

                  В член 2, параграф 5, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1285/2013 („Регламента за ГНСС“)
                     5
                   се посочва, че географският обхват на Европейската геостационарна служба за навигационно покритие (EGNOS) може да бъде разширен, за да включва държавите от европейската политика за съседство (ЕПС), доколкото това е технически осъществимо и въз основа на международни споразумения.  Подобно разширяване на обхвата не трябва да забавя разширяването на географския обхват на EGNOS по отношение на териториите на държавите членки, намиращи се в пределите на Европа.

               Разширяването на EGNOS към южните държави от ЕПС съответства на тези критерии и ще последва първоначалните действия, предприети с инсталирането на няколко наземни станции на EGNOS извън пределите на Европа. Неговите цели са две — да подсили обхвата на EGNOS в периферията на ЕС и да осигури обхват за южните държави от ЕПС, за да се даде възможност за възприемане от страна на ползвателите.

               Разширяването на EGNOS към южните държави от ЕПС няма да забави разширяването на географския обхват на EGNOS в ЕС. Напротив, то ще допринесе за постигане на по-добър обхват в регионите Южен/Югоизточен/Югозападен ЕС, и по-специално за подобряване на обхвата на територията на португалските/испанските острови в Атлантическия океан, както и в Кипър, Гърция, Малта, Италия.

               Анализът, който Европейската космическа агенция извърши през 2015 г.
                  6
                и който беше подкрепен от предложението на промишлеността от 2017 г. за разработването на версия 3 на EGNOS, потвърди техническата осъществимост на подобно разширяване и стигна до заключението, че три наземни станции на EGNOS са достатъчни, за да обхванат цялото въздушно пространство на южните държави от ЕПС.

               От 2009 г. насам съответните служби на Комисията работят в координация с Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) за разширяване на обхвата на EGNOS към южната част на Средиземноморието (т.е. южните държави от ЕПС) и за въвеждане в тях на услугата за безопасност на човешкия живот (SoL) в областта на въздухоплаването и в другите сфери на транспорта. Разширяването на обхвата на EGNOS е от полза за всички. За ЕС то ще укрепи връзките със съседните партньори и ще създаде възможности за достъп до пазари за промишлеността на ЕС, докато южните държави от ЕПС ще получат достъп до EGNOS, като разходите за това ще бъдат пренебрежимо малки в сравнение с публичните инвестиции на ЕС, направени до момента.

               През годините бе постигнат значителен напредък и бе проявен значителен интерес от страна на транспортните органи на южните държави от ЕПС. Те считат услугата на EGNOS за безопасност на човешкия живот за ефективно средство за изпълнение на изискванията на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО) и са на мнение, че тя осигурява базова технология за нови услуги и приложения в други транспортни и нетранспортни области.

                     7
                  Поради това шест от южните държави от ЕПС през 2014—16 г. официално заявиха на най-високо политическо равнище своя интерес от сключване на международно споразумение за EGNOS с ЕС.

               Целесъобразно е ЕС да отговори положително на очакванията на южните държави от ЕПС да получават услуга на EGNOS за безопасност на човешкия живот (SoL). Стратегическият аспект на подобно разширение на EGNOS става все по-очевиден с оглед на дейностите на други доставчици на глобални навигационни спътникови системи в региона.

                  Едно конкретно двустранно международно споразумение за EGNOS с всяка отделна южна държава от ЕПС ще заложи съответните схеми за управление, ще определи ролите и отговорността на всяка страна и ще уреди финансовите отговорности за развитието и експлоатацията на инфраструктурата, необходима за предоставянето на базирани на EGNOS услуги във всяка една от южните държава от ЕПС.

               Свързаните със сигурността аспекти на разширяването на EGNOS към южните държавите от ЕПС, включително оценката на ЕСВД относно геополитическата ситуация в региона, са взети предвид в настоящата препоръка. Аспектите, свързани със сигурността, ще продължат да бъдат наблюдавани и проследявани по време на фазите на преговори и въвеждане. Тук се включва изборът на местата за разполагане на наземната инфраструктура на EGNOS, както и нейната защита по време на оперативната фаза на EGNOS в южните държави от ЕПС.

               •Съгласуваност със съществуващите разпоредби в тази област на политиката

               Разширяването на EGNOS към южните държави от ЕПС е включено в регионалния план за действие в областта на транспорта за периода 2014—20 г., както и в резолюцията относно Съюза за Средиземноморието от 2013 г. и 2014 г.

               Разширеният обхват на услугата на EGNOS за безопасност на човешкия живот в региона на Северна Африка и Близкия изток ще осигури високо равнище на безопасност при процедурите за кацане, дори и в по-малки, регионални и туристически дестинации, и по този начин ще хармонизира равнището на безопасност между ЕС и южните държави от ЕПС, увеличавайки в резултат на това възприемането на EGNOS от страна на авиокомпаниите, изпълняващи полети в двата региона.

               На последно място, но не и по важност, разширяването на EGNOS към южните държави от ЕПС съответства на други подобни разширявания на EGNOS или на системи, базирани на EGNOS, а именно подобното разширяване към Украйна
                  8
                и създаването на независими системи за спътникови услуги за повишаване на точността въз основа на технологията на EGNOS в Африка, първоначално в 17-те държави, участващи в ASECNA
                  9
               . По този начин EGNOS ще осигури хомогенно покритие на европейския и африканския континент и ще даде възможност за по-безопасни полети и кацания.

               •Съгласуваност с други политики на Съюза

               Европейските системи за спътникова навигация са важен елемент от политиката на Европейския съюз за пълно интегриране на инфраструктурата за наземен, морски и въздушен транспорт с цел безопасно, безпрепятствено, икономично и съобразено с околната среда придвижване. Системите са популяризирани в международен план, наред с другото, чрез споразумения за сътрудничество в областта на спътниковата навигация, подписани с отделни държави, включително Мароко, Украйна, САЩ, Норвегия, Швейцария и Южна Корея.

               При управлението на въздушното движение (УВД) всички южни държави от ЕПС се стремят към спазване на изискванията на ИКАО по отношение на навигацията, основаваща се на летателните характеристики (PBN). EGNOS играе важна роля за модернизирането на УВД в Европа и за реализацията на Единното европейско небе. Разширяването на обхвата към южните държави от ЕПС ще допринесе за преодоляването на фрагментираността на аеронавигационното обслужване в Средиземноморието. Включването на южните държави от ЕПС в обхвата на  EGNOS ще допринесе и за създаването на интегрирано евро-средиземноморско транспортно пространство, което ще обхваща почти един милиард души в ЕС и съседните му държави.

               2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ

               •Правно основание

                  Член 218, параграфи 3 и 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

               •Субсидиарност (извън областите на изключителна компетентност)

                  Целите на предложението не могат да бъдат постигнати от държавите членки, тъй като програмата за спътникова навигация EGNOS е европейска инициатива, управлявана от Европейската комисия. Поради това обхватът на едно бъдещо споразумение, което да бъде договорено, не може да бъде ограничен до която и да било отделна държава членка или група държави членки, а засяга ЕС като цяло.

                  Евентуално алтернативно решение (мрежа от двустранни отношения между държавите — членки на ЕС, и всяка от южните държави от ЕПС) би довело до висок риск от неефективност, забавяне и противоречия, които биха могли бързо да доведат до по-високи разходи за сметка на бюджета на Съюза. Неизпълнението на сътрудничеството между ЕС и отделните южни държави от ЕПС по отношение на предоставянето на услугите на EGNOS би било пропусната възможност за промишлеността на ЕС и от стратегическа гледна точка би отслабило позицията на ЕС в южния регион на ЕПС.

                  В член 29 от Регламент 1285/2013 е предвидено, че Съюзът може да сключва споразумения с трети държави и международни организации в рамките на програми в съответствие с процедурата, предвидена в член 218 от ДФЕС.

               •Пропорционалност

                  Сключването на споразумение е пропорционално на предвидените цели.

               •Избор на инструмент

                  В член 29 от Регламент (ЕО) № 1285/2013 изрично се предвижда сключването от Съюза на международни споразумения в контекста на EGNOS. Освен това в член 2, параграф 5, трета алинея от регламента изрично се предвижда възможността за разширяване на географския обхват на системата EGNOS към други региони на света, като се уточнява, наред с другото, че това разширяване може да засяга държавите, обхванати от европейската политика за съседство (ЕПС). В него също така се посочва, че разширяването се осъществява чрез международно споразумение, при условие че е технически осъществимо.

               3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОТ ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

               •Консултации със заинтересованите страни

               Използването на системи за спътникови услуги за повишаване на точността (SBAS) като EGNOS в южните държави от ЕПС беше оценено от социално-икономическа, както и от техническа гледна точка. Резултатите от анализа бяха предоставени на заинтересованите страни и публичните органи от южните държави от ЕПС и обсъдени с тях няколкократно през годините на сътрудничество в тази област.

               От 2007 г. до 2015 г. в рамките на проектите EuroMed GNSS I и II, финансирани от Комисията, беше инсталирана част от наземната инфраструктура на EGNOS с цел осигуряване на минимално покритие и експериментално провеждане на процедури за кацане и оценка на ползите съвместно с местните органи за гражданско въздухоплаване, ползвателите на въздушното пространство и доставчиците на аеронавигационно обслужване, както и за провеждане на технически операции, трансфер на ноу-хау и изпитвания относно изграждането на капацитет. В този контекст беше извършен и регулаторен анализ за идентифициране на специфичната за въздухоплаването регулаторна рамка на ИКАО, на която ще се основава предоставянето на услугите, както и за набелязване на подробна стратегия за спътникова навигация за отделните държави и планове за нейното изпълнение.

               Беше извършен и анализ на разходите и ползите (АРП) по държави, който потвърди положителните нетни ползи от разширяването на EGNOS към южните държави от ЕПС и положителното въздействие на EGNOS за всяка от южните държави от ЕПС в областта на въздухоплаването и мултимодалния транспорт. Според АРП нетните ползи ще възлязат на над 1 млрд. евро за южния регион на ЕПС. Анализите бяха извършени с пълноценното участие на партньорите от южните държави от ЕПС, а резултатите бяха представени и обсъдени с представители на южните държави от ЕПС и със заинтересовани страни в рамките на няколко семинара. В заключенията си от 2013 г., 2012 г. и 2011 г. всички работни групи за ГНСС на Евромед поискаха от Комисията да завърши включването на въздушното пространство на южните държави от ЕПС в обхвата на EGNOS.

                  Космическата промишленост на ЕС нагоре по веригата ще извлече ползи от пазара, свързан с изграждането на наземна инфраструктура, а промишлеността на ЕС надолу по веригата (за приложенията на EGNOS) ще извлече ползи от наличието на по-голям пазар. Техническото сътрудничество и връзките между органите на ЕС в областта на транспорта/заинтересованите страни и техните партньори от южните държави от ЕПС също ще бъдат подсилени, а това ще бъде от взаимна изгода и ще има дългосрочно стратегическо въздействие.

                  Беше потвърдено също така, че разширяването на EGNOS към южните държави от ЕПС няма да забави завършването на географското покритие на системата EGNOS в рамките на европейските територии на държавите — членки на ЕС.

               •Събиране и използване на експертни становища

                  Обхванати научни/експертни области

                  Експерти в областта на спътниковата навигация, експерти в области, за които използването на прецизно спътниково позициониране представлява интерес (авиация, морско дело, железопътен и автомобилен транспорт, селско стопанство, управление на земите и др.)

                  Използвана методология

                  Обширни консултации и взаимодействие със съответните органи, партньори и ползватели в рамките на два проекта, финансирани по линия на Евромед (EuroMed GNSS I, 2007—11 г. и EuroMed GNSS II, 2012—15 г.). Анализи и изследвания, извършени от промишлени консорциуми, ЕС/държави членки и агенции на южните държави от ЕПС.

                  Основни организации/експерти, с които са проведени консултации

                  Министерства на транспорта, органи на гражданското въздухоплаване, летища, авиокомпании на всички южни държави от ЕПС. Европейска космическа агенция, Европейски доставчик на спътникови услуги, Европейската агенция за ГНСС (GSA), Европейска служба за външна дейност (ЕСВД), експерти в областта на космическата промишленост/спътниковата навигация и въздухоплаването и промишленост на ЕС и на южните държави от ЕПС (напр. Алжирска космическа агенция).

               Основни права

                  Без въздействие върху защитата на основните права.

               4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

                  Капиталовите разходи, свързани с изграждането на инфраструктура за осигуряване на SBAS във всяка южна държава от ЕПС на базата на EGNOS, ще бъдат покрити от фондове на Съюза, по-специално от финансиращите политиката за съседство на ЕС. Допълнителните оперативни разходи, свързани с използването на SBAS на базата на EGNOS във всяка южна държава от ЕПС ще се поемат от отделните южни държави от ЕПС.

                  Споразумението няма да има отражение върху бюджета на Съюза, предназначен за европейските програми за ГНСС. В съответствие с член 2, параграф 5, последна алинея от Регламент (ЕС) № 1285/2013 разходите за това разширяване няма да бъдат покрити от ресурсите, разпределени за програмите „Галилео“ и EGNOS.

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за разрешаване на започването на преговори за споразумение между Европейския съюз и всяка отделна южна държава от европейската политика за съседство с цел договаряне на реда и условията за предоставяне на услугите на Европейската геостационарна служба за навигационно покритие (EGNOS) по линия на европейската политика за съседство

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 218, параграфи 3 и 4 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)Условията на член 2, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 са изпълнени по отношение на техническата осъществимост и уверенията, че няма забавяне по отношение на географското покритие на системата EGNOS на териториите на държавите членки.

               (2)Регламент (ЕС) № 1285/2013 предвижда, че Съюзът е собственик на всички материални и нематериални активи, създадени или разработени в рамките на програмата EGNOS, както и че Съюзът може да сключва споразумения с трети държави и международни организации по тази програма и че разходите за разширяване на обхвата на системата EGNOS извън Европа няма да се покриват от бюджетни ресурси, разпределени съгласно посочения регламент.

               Следва да се започнат преговори с оглед на сключването на споразумение с всяка отделна южна държава от Европейската политика за съседство (ЕПС), в което да се определят редът и условията за предоставяне на спътникови услуги за повишаване на точността (SBAS) в южните държави от ЕПС въз основа на услугите на Европейската геостационарна служба за навигационно покритие (EGNOS),

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Комисията се упълномощава да договори от името на Съюза международно споразумение с всяка една от южните държави от ЕПС относно реда и условията за предоставяне на спътникови услуги за повишаване на точността (SBAS) в южните държави от ЕПС въз основа на системата EGNOS.

               Член 2

               Указанията за водене на преговорите се съдържат в приложението.

               Член 3

               Преговорите се провеждат в консултация с [Да се добави от Съвета: наименование на Комитета, съставен от представители на държавите членки].

               Член 4

               Адресат на настоящото решение е Комисията.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        Под система EGNOS се разбира космическата и наземната инфраструктура, хардуера и софтуера, които правят възможно предоставянето на сигнала за безопасност на човешкия живот (SoL) по EGNOS. SoL сигналът по EGNOS се превръща в услуга на EGNOS, когато местният орган за гражданско въздухоплаване издаде разрешение за него в съответствие с изискванията на международното въздухоплаване. Под програма EGNOS се разбира управлението на системата на EGNOS и на услугата на EGNOS, което е поверено на Европейската комисия.

                     (2)

                        Понастоящем: Мароко, Алжир, Тунис, Либия, Египет, Сирия, Йордания, Палестина*, Израел, Ливан. Съгласно приложение 1 от Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2014 г. за създаване на Европейски инструмент за съседство. (*) Това название не може да се тълкува като признаване на държава Палестина и не засяга индивидуалните позиции на държавите членки по този въпрос.

                     (3)

                        СЪВМЕСТНО СЪОБЩЕНИЕ ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА,

                     ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Преглед на европейската политика за съседство, JOIN (2015) 50 final.

                     (4)

                  http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2012/09/ufm_paris_declaration1.pdf

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за изграждане и експлоатация на европейските навигационни спътникови системи и за отмяна на Регламент (ЕО) № 876/2002 на Съвета и на Регламент (ЕО) № 683/2008 на Европейския парламент и на Съвета.

                     (6)

                        ЕКА, офис на проекта EGNOS (EPO), FWC-2 WP-STA-004, 12 март 2015 г.

                     (7)

                        Алжир, Тунис, Либия, Йордания, Ливан, Израел изпратиха писма до членове на колегиума.

                     (8)

                        На 12 април 2018 г. Съветът на Европейския съюз прие решение (6934/18), с което упълномощи Комисията да започне преговори за международно споразумение с Украйна за разширяване на EGNOS към нейното въздушно пространство.

                     (9)

                        На 8 декември 2016 г. Комисията подписа споразумение за сътрудничество между Европейския съюз и Агенцията за сигурност на въздухоплаването в Африка и Мадагаскар (ASECNA) относно развитието на спътниковата навигация и за предоставяне на свързаните с нея услуги в областта на компетентност на ASECNA, в полза на гражданското въздухоплаване.

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към
            Препоръка заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори за споразумение между Европейския съюз и всяка отделна южна държава от европейската политика за съседство с цел договаряне на реда и условията за предоставяне на услугите на Европейската геостационарна служба за навигационно покритие (EGNOS) по линия на европейската политика за съседство

               ПРИЛОЖЕНИЕ
               Указания за водене на преговори за споразумение между Европейския съюз и всяка южна държава от европейската политика за съседство (ЕПС) за определяне на реда и условията за предоставяне на спътникови услуги за повишаване на точността (SBAS) в южните държави от ЕПС въз основа на Европейската геостационарна служба за навигационно покритие (EGNOS)

               (1)Комисията ще договори международно споразумение с всяка отделна южна държава от европейската политика за съседство (ЕПС) за предоставяне на спътникови услуги за повишаване на точността в южните държави от ЕПС въз основа на Европейската геостационарна служба за навигационно покритие (EGNOS).

               (2)Комисията води преговорите в консултация с [...], който действа като специален комитет и докладва за резултатите от преговорите и, когато е уместно — за проблемите, които могат да възникнат в хода на преговорите.

               1.ЦЕЛ НА ПРЕГОВОРИТЕ

               Целта на преговорите е да се постигне споразумение за определяне на реда и условията за сътрудничество с всяка южна държава от ЕПС за предоставяне на спътникови услуги за повишаване на точността в южните държави от ЕПС въз основа на системата EGNOS.

               2.ОБХВАТ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО

               Всяко споразумение следва да обхваща по-специално следните области:

               (1)Разпоредби относно сътрудничеството: дейности за сътрудничество за изграждането и експлоатирането на SBAS в държавите от ЕПС. Тези дейности обхващат, inter alia, популяризиране на програмата EGNOS и нейните услуги, подкрепа за изпълнението и експлоатирането, сътрудничество по въпросите на честотата (без да се засягат процедурите на ЕС
                  1
               ), стандартизация и всички въпроси относно системите за спътникова навигация, разглеждани от международни организации и сдружения, научни изследвания и развойна дейност; сътрудничеството трябва да отговаря на съществуващите споразумения и задължения за сътрудничество, включително по отношение на неразпространението и контрола върху износа
                  2
               ; то не засяга също така мерките, свързани с националната сигурност.

               (2)Финансови разпоредби: участие на всяка южна държава от ЕПС в допълнителните оперативни разходи за поддръжката на системата EGNOS за осигуряване на обхват в южните държави от ЕПС по отношение на услугата за безопасност на човешкия живот; финансова подкрепа на ЕС за осигуряване на услугата за безопасност на човешкия живот в южните държави от ЕПС. В съответствие с член 2, параграф 5, последна алинея от Регламент (ЕС) № 1285/2013 тази подкрепа не може по никакъв начин да се финансира с бюджетни вноски, предвидени за европейските спътникови системи за навигация и обхванати от член 9 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.

               (3)Създаване на подходящи механизми за сътрудничество за управление на споразумението, въвеждане на подходящ режим на отговорност за предоставянето на услугите на EGNOS. Всяка южна държава от ЕПС гарантира, че всяка инсталация по EGNOS на нейна територията, която е собственост на ЕС или се отдава под наем от него, получава подходящ статут (привилегии, имунитети и т.н.), като гарантира също така, че всяка южна държава от ЕПС ще извърши необходимото нотифициране, наблюдение на сигурността и защита на системата EGNOS и на обектите на EGNOS; разпоредби относно уреждането на спорове между страните.

               (4)Спазване на съответните разпоредби на договорите и на приложимото законодателство на ЕС, включително Регламент (ЕС)  1285/2013
                  3
                и Регламент (ЕС) № 912/2010
                  4
               , по-специално по отношение на управлението на програмата EGNOS;

               (5)Съответствие на елементите на системата EGNOS, които ще бъдат разполагани на територията на южните държави от ЕПС, с изискванията за сигурност;

               (6)Включване на клауза за прекратяване, позволяваща действия при случаи, когато отделни южни държави от ЕПС не изпълняват задълженията по споразумението.

                     (1)

                        Политика в областта на радиочестотния спектър въз основа на Решение № 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. („Решение за радиочестотния спектър“), с което се установява координация по въпросите на радиочестотния спектър на равнище ЕС, включително координация спрямо отговорностите на CEPT за техническите аспекти, както и представителство на интересите на ЕС във взаимоотношенията с Международния съюз по далекосъобщения (ITU).

                     (2)

                        ОВ L 159 от 30 юни 2000 г., Васенаарска договореност и Режим за контрол върху ракетните технологии (РКРТ).

                     (3)

                        Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за изграждане и експлоатация на европейските навигационни спътникови системи и за отмяна на Регламент (ЕО) № 876/2002 на Съвета и на Регламент (ЕО) № 683/2008 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 1.).

                     (4)

                        Регламент (ЕС) № 912/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2010 г. за създаване на Европейската агенция за ГНСС, за отмяна на Регламент (ЕО) № 1321/2004 на Съвета за създаване на структури за управление на европейските сателитни радионавигационни програми и за изменение на Регламент (ЕО) № 683/2008 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 276, 20.10.2010 г, стр. 11).