title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2013 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2013 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за периода 2012—2016 г.

text:
               30.7.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 217/71

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

   от 9 юли 2013 година
   относно националната програма за реформи на Словакия за 2013 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за периода 2012—2016 г.
   2013/C 217/18
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общи насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнище държави членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

               (4)

               На 10 юли 2012 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Словакия за 2012 г. и даде становището си относно програмата за стабилност на Словакия за периода 2012—2015 г.

               (5)

               На 28 ноември 2012 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на Европейския семестър за координиране на икономическите политики за 2013 г. Също на 28 ноември 2012 г. въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Словакия не бе посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 7 февруари 2013 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2013 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2013 г.

               (7)

               На 14 март 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 24 април 2013 г. Словакия представи своята национална програма за реформи за 2013 г., а на 30 април 2013 г. — своята програма за стабилност за периода 2012—2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (9)

               Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че Словакия е намалила дефицита по консолидирания държавен бюджет от 7,7 % от БВП през 2010 г. на 4,3 % от БВП през 2012 г. благодарение на значителни мерки за консолидация, както и че, на базата на текущите очаквания, страната е на път да коригира прекомерния дефицит. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност е реалистичен. Властите очакват темпове на растеж на БВП, сходни с тези от прогнозите на Комисията, но с леко различен състав. Целта на изложената в програмата за стабилност бюджетна стратегия е да се постигне бюджетна позиция, която да гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси. За тази цел правителството потвърждава целта за намаляване на номиналния дефицит под референтната стойност от 3 % от БВП през 2013 г. в съответствие с препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит (ППД). Актуализираното средногодишно бюджетно подобрение в периода 2010—2013 г. е 1,4 % от БВП, което е доста над изискваното подобрение от 1 % от БВП, препоръчано от Съвета. Голяма част от икономиите на разходи през 2013 г. се очаква да се осъществят от местното управление и други единици на държавното управление, върху които централното правителство не упражнява пряко влияние. Ето защо постигането на целта може да е изложено на риск, включително с оглед на превишаването на разходите в миналото.
               В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ) от –0,5 %, която следва да бъде постигната до 2018 г. СБЦ е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Що се отнася до годините след очакваната дата на коригиране на прекомерния дефицит, прогнозното подобрение в (преизчисленото) структурно бюджетно салдо е подходящо през 2014 и 2015 г. (съответно 0,6 процентни пункта и 0,7 процентни пункта от БВП), но ще е недостатъчно през 2016 г. (0,3 процентни пункта от БВП). Очаква се Словакия да спази целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж. Според програмата за стабилност се очаква държавният дълг да остане под референтната стойност от 60 % от БВП до 2016 г. Прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. предвижда увеличение на съотношението на дълга към БВП на 54,6 % от БВП през 2013 г. и на 56,7 % от БВП през 2014 г.
               За да осигурят значителното намаление на номиналния дефицит от 2011 г. насам, властите разчитаха също и на намаляване на инвестициите, финансирани от консолидирания държавен бюджет, което може да не е устойчива и желателна практика в средносрочен до дългосрочен план, както и на еднократни мерки. В бъдеще текущият процес на консолидация и конвергенция ще трябва да запази разходите в категориите, способстващи за растежа, като образованието, иновациите и транспортната инфраструктура.

               (10)

               Словакия разполага с възможности за събирането на допълнителни средства чрез разширяване на данъчната основа, ограничаване на възможностите за неспазване на данъчното законодателство и укриване на данъци, както и чрез увеличено използване на данъците, които в по-малка степен вредят на растежа, като например облагането на имуществата и екологичното данъчно облагане. През 2012 г. беше приет план за действие за борба с данъчните измами с особен акцент върху ДДС. За да бъде успешна стратегията, са необходими допълнителни мерки, по-специално да се подобри инфраструктурата за информационните технологии, да се разшири компетентността на органите и да се увеличи капацитетът им за извършване на одити и да се осигурят последващи съдебни действия.

               (11)

               През 2012 г. Словакия прие пенсионна реформа с цел да повиши дългосрочната устойчивост на публичните си финанси. Това намали прогнозираната дългосрочна липса на устойчивост с 2% от БВП; въпреки това равнището от 4,9 % от БВП продължава да е доста над средната за ЕС стойност от 3 % от БВП. Тази липса до голяма степен отразява ефекта от застаряването на населението, като разходите за пенсии допринасят 1,5 процентни пункта от БВП, а разходите за здравеопазване — 2 процентни пункта от БВП. Предвид факта, че се прогнозира разходите на Словакия за здравеопазване значително да се увеличат в дългосрочен план, наред с напредъка, постигнат в подобряването на устойчивостта на пенсиите, ще бъде нужна реформа на здравеопазването, за да се осигури устойчива база за публичните финанси. Въвеждането на ефективни структури за стимулиране и механизми за контрол би спомогнало за подобряването на разходната ефективност на системата на здравеопазване.

               (12)

               Оставащото високо равнище на безработица, по специално в контекста на бавно протичащия процес на възстановяване след кризата, продължава да е едно от основните предизвикателства за икономиката на Словакия. През последните месеци Словакия предприе стъпки за реформиране на активните политики по заетостта. Успехът на реформата обаче до голяма степен ще зависи от капацитета на обществените служби по заетостта за ефективното ѝ осъществяване. Необходими са допълнителни по-целенасочени мерки за търсещите работа лица, които са в най-неравностойно положение. Трябва да се изгради по-добра връзка между предоставянето на социална помощ и активизирането, като е необходимо също така да се премахнат съществуващите в системата на данъчно облагане и социални плащания възпиращи фактори за лицата, които започват нископлатена работа. Увеличаването участието на пазара на труда на жените и по-възрастните лица би спомогнало за повишаването на общото равнище на заетост и за постигането на националната цел за заетостта за 2020 г. от 72 %. Липсата на достатъчно заведения за грижи за деца обаче, особено за децата на възраст под три години, затруднява връщането на майките на пазара на труда.

               (13)

               Словакия отчита едно от най-високите равнища на младежка безработица в Съюза. Въпреки предприетите през 2012 г. стъпки за реформа, насочени към подобряване на качеството на образованието и повишаване на адекватността му спрямо изискванията на пазара на труда, преходът от училище към заетост продължава да е труден и образователната система не съумява лесно да отговори на нуждите на пазара на труда. При финансирането за образование на глава от населението се отрежда приоритет на количеството пред качеството, и делът от финансирането, предназначен за преподавателски дейности (учители, материали и оборудване), е малък. Подобряването на качеството на висшето образование и сътрудничеството между предприятията и образователните институции също биха спомогнали за изграждането на добре функциониращ триъгълник на знанието (образование — научни изследвания — иновации), за повишаване на ефективността и привлекателността на инвестициите в научноизследователска и развойна дейност (НИРД) и за увеличаване на капацитета за иновации на икономиката на Словакия.

               (14)

               Въпросът за използвания в недостатъчна степен потенциал на работната сила се отнася и до маргинализираните общности, които са изправени пред значителни препятствия при опитите си за навлизане на пазара на труда и в образователната система. След приеменето на Стратегията на Словашката република за интеграцията на ромите до 2020 г. през 2012 г. не бяха предприети ефективни действия и условията на живот на маргинализираните общности, включително ромите, продължават да са тежки. Важно е да се ускорят действията, за да се подобрят образователните резултати на маргинализираните групи, както и за да се осигури предоставянето на целеви мерки за активизиране за възрастните.

               (15)

               Въпреки големия напредък Словакия се нарежда на пето място сред най-енергоемките държави членки, което отчасти се обяснява с факта, че страната има най-голям дял на промишлеността в икономиката (25,9 % от БВП). В същото време цените на електроенергията са сравнително високи, особено за малките и средно големите промишлени клиенти. През последните години Словакия положи усилия за частично либерализиране на енергийния пазар, но функционирането на пазара може още да се подобри, по-специално чрез повече прозрачност, включително при определянето на мрежовите тарифи, и чрез подобряване на икономическата основа и увеличаване на предсказуемостта на регулаторните решения. Има възможности също и за увеличаване на сигурността на доставките и за определяне на по-амбициозни цели за енергийна ефективност.

               (16)

               През 2012 г. Словакия започна мащабна реформа на публичната администрация с цел да осигури по-голяма насоченост към клиента на публичните услуги за гражданите и предприятията. На този етап обаче реформата не е насочена към централното управление, с изключение на учрежденията на местно равнище, и неговото цялостно качество и ефективност. Тъй като не бе отбелязан напредък в реформирането на съдебната система, съдебните производства продължават да са с голяма продължителност, особено производствата за несъстоятелност, а алтернативното разрешаване на спорове не се използва в достатъчна степен. Неотдавна Словакия реформира своите правила за обществените поръчки, като също така увеличи независимостта на Службата за обществените поръчки, но опитът от изпълнението на структурните фондове на ЕС сочи, че ефективното прилагане на правилата за обществените поръчки продължава да е предизвикателство.

               (17)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словакия. Тя извърши оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

               (18)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу.

               (19)

               В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Словакия следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Словакия да предприеме следните действия през периода 2013—2014 г.:

               1.

               Да изпълни бюджета за 2013 г., както е предвидено, така че устойчиво да коригира прекомерния дефицит и да осъществи фискалната консолидация, посочена в препоръките на Съвета по ППД. След коригирането на прекомерния дефицит да извърши структурната корекция, която ще позволи на Словакия да постигне СБЦ до 2017 г. Да избягва съкращения в разходите, способстващи за растежа, и да активизира усилията за подобряване на ефективността на публичните разходи. Въз основа на вече приетата пенсионна реформа допълнително да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като намали недостига на финансиране в обществената пенсионна система и увеличи ефективността на разходите в сектора на здравеопазването.

               2.

               Да ускори изпълнението на плана за действие за борба с данъчните измами и да продължи с усилията за подобряване на събирането на ДДС, по-специално чрез засилване на аналитичния капацитет и капацитета за извършване на одити на данъчната администрация. Да подобри данъчната дисциплина. Да обвърже данъчното облагане на недвижимите имоти с пазарната стойност на имота.

               3.

               Да предприеме мерки, за да увеличи капацитета на обществени служби по заетостта да предоставят персонализирани услуги на търсещите работа, и да засили връзката между мерките за активизиране и социалното подпомагане. Да предприеме по-ефективни действия за справяне с дългосрочната безработица чрез мерки за активизиране и обучение, съобразено с индивидуалните нужди. Да подобри стимулите за жените, които са в трудово правоотношение, като подобри осигуряването на заведения за грижи за деца, особено за децата на възраст под три години. Да намали данъчната тежест върху труда на нископлатените работници и да адаптира системата за обезщетения.

               4.

               Да активизира усилията за справяне с високата младежка безработица, например чрез схема за гаранция за младежта. Да предприеме стъпки за привличане на младите в преподавателската професия и за повишаване на образователните резултати. Що се отнася до сферата на професионалното образование и обучение, да засили предоставянето на практическо обучение в предприятията. Що се отнася до висшето образование, да създаде бакалавърски програми, които в по-голяма степен са ориентирани към професионална реализация. Да способства за ефективния трансфер на знания, като насърчава сътрудничеството между академичните среди, сектора на научните изследвания и бизнес сектора. Да засили действията за подобряване на достъпа до висококачествено и приобщаващо предучилищно и училищно образование за маргинализираните общности, включително ромите.

               5.

               Да засили действията за осигуряване на по-добро функциониране на пазара на енергия. По-конкретно да увеличи прозрачността на механизма за определяне на тарифите и да подобри отчетността на регулаторния орган. Да засили междусистемните връзки със съседните държави. Да подобри енергийната ефективност, по-специално в сектора на строителството и в промишлеността.

               6.

               Да приеме мерки, включително като измени закона за държавната администрация, за да укрепи независимостта на публичната администрация. Да подобри управлението на човешките ресурси в публичната администрация. Да активизира действията за повишаване на аналитичния капацитет в ключовите министерства, включително с оглед на по-доброто усвояване на средствата на ЕС. Да приложи мерки за повишаване на ефективността на съдебната система. Да популяризира процедурите за алтернативно разрешаване на спорове и да насърчи по-широкото им използване.

      Съставено в Брюксел на 9 юли 2013 година.

            За Съвета

            Председател

         R. ŠADŽIUS

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат и през 2013 г. с Решение 2013/208/ЕС на Съвета от 22 април 2013 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 118, 30.4.2013 г., стр. 21).

      (3)  ОВ C 219, 24.7.2012 г., стр. 74.

      (4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (6)  Вж. страница 97 от настоящия брой на Официален вестник.


title: 2011/516/ЕС: Препоръка на Комисията от 23 август 2011 година за намаляване на наличието на диоксини, фурани и ПХБ във фуражите и храните  Текст от значение за ЕИП

text:
               24.8.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 218/23

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 23 август 2011 година
   за намаляване на наличието на диоксини, фурани и ПХБ във фуражите и храните
   (текст от значение за ЕИП)
   (2011/516/ЕС)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Като част от общата стратегия за намаляване на наличието на диоксини, фурани и ПХБ в околната среда, фуражите и храните бяха приети редица мерки.

               (2)

               С Директива 2002/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 май 2002 г. относно нежеланите вещества в храните за животни (1) бяха определени максимално допустими граници за диоксините и за сумата от диоксини и диоксиноподобни ПХБ във фуражите, а с Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (2) такива граници и сума бяха определени и за храните.

               (3)

               С цел да се насърчи действеният подход за намаляване на диоксините и диоксиноподобните ПХБ в храните и фуражите, с Препоръка 2006/88/ЕО на Комисията от 6 февруари 2006 г. относно намаляването на наличието на диоксини, фурани и ПХБ в храните и фуражите (3) бяха определени нива на действия. Тези нива на действия са инструмент за компетентните органи и операторите, с който се подчертават онези случаи, в които е подходящо да се идентифицира източникът на замърсяване и да се предприемат мерки за неговото намаляване или отстраняване. Тъй като източниците на диоксини и диоксиноподобни ПХБ са различни, подходящо е за диоксините, от една страна, и за диоксиноподобните ПХБ, от друга, да се определят отделни нива на действия.

               (4)

               Нивата на действия за диоксините и за диоксиноподобните ПХБ във фуражите бяха определени с Директива 2002/32/ЕО.

               (5)

               От 28 до 30 юни 2005 г. Световната здравна организация (СЗО) проведе работен семинар на експертно равнище, посветен на преоценката на стойностите на факторите за токсична еквивалентност (ФТЕ), определени от СЗО през 1988 г. Бяха изменени редица стойности на ФТЕ, по-специално за ПХБ, за октахлорираните сродни вещества и за пентахлорираните фурани. Данните за въздействието на новите ФТЕ и за настоящото наличие на въпросните вещества са обобщени в научния доклад на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) „Резултати от наблюдението на равнищата на диоксин във фуражите и храните“ (4). Във връзка с това е подходящо да се преразгледат нивата на действия, като се вземат предвид новите стойности на ФТЕ.

               (6)

               Опитът сочи, че когато при някои храни са надвишени нивата на действия, не е необходимо да се провежда разследване. В тези случаи надвишаването на нивата на действия не е свързано с конкретен източник на замърсяване, което може да бъде намалено или отстранено, а с общото замърсяване на околната среда. Поради това е уместно да се определят нивата на действия и за тези храни.

               (7)

               При тези обстоятелства Препоръка 2006/88/ЕО следва да бъде заменена с настоящата препоръка,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   1.   Съобразно своето производство, използване и потребление на фуражи и храни държавите-членки извършват наблюдение на случаен принцип за наличие на диоксини, диоксиноподобни ПХБ и на недиоксиноподобни ПХБ във фуражите и храните.
   2.   При установяване на несъответствие с разпоредбите на Директива 2002/32/ЕО и Регламент (ЕО) № 1881/2006, и когато равнищата на диоксини и/или диоксиноподобни ПХБ надвишават нивата на действия, посочени в приложението към настоящата препоръка по отношение на храните и в приложение II към Директива 2002/32/ЕО по отношение на фуражите, държавите-членки съвместно с операторите:

               а)

               започват разследване с цел определяне на източника на замърсяване,

               б)

               вземат мерки за ограничаване или отстраняване на източника на замърсяване.

         3.   Държавите-членки уведомяват Комисията и останалите държави-членки за своите констатации, за резултатите от своите разследвания и за мерките, взети с цел ограничаване или отстраняване на източника на замърсяване.
   С настоящото се отменя Препоръка 2006/88/ЕО, считано от 1 януари 2012 г.

      Съставено в Брюксел на 23 август 2011 година.

            За Комисията

         John DALLI

            Член на Комисията

      (1)  ОВ L 140, 30.5.2002 г., стр. 10.

      (2)  ОВ L 364, 20.12.2006 г., стр. 5.

      (3)  ОВ L 42, 14.2.2006 г., стр. 26.

      (4)  EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2010 г.; 8(3):1385, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/1385.pdf

      ПРИЛОЖЕНИЕ
      Диоксини (сумата от полихлорирани дибензопарадиоксини (ПДБПД) и полихлорирани дибензофурани (ПДБФ), изразени като токсичен еквивалент на Световната здравна организация (СЗО), като се използват факторите за токсична еквивалентност на СЗО (ФТЕ на СЗО), и диоксиноподобни полихлорирани бифенили (ПХБ), изразени като токсичен еквивалент на СЗО, като се използват ФТЕ на СЗО. Фактори за токсична еквивалентност на СЗО за оценка на риска за хора, изготвени въз основа на заключенията на работния семинар на експертите в рамките на Международната програма за химическа безопасност (МПХБ) на Световната здравна организация (СЗО), проведен в Женева през юни 2005 г. (Martin van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006))

                  Храни

                  Нива на действия за диоксини + фурани (ФТЕ на СЗО) (1)

                  Нива на действия за диоксиноподобни ПХБ (ФТЕ на СЗО) (1)

                  Месо и месни продукти (с изключение на годна за консумация карантия) от следните животни (2):

                              —

                              говеда и овце

                  1,75 pg/g мазнина (3)

                  1,75 pg/g мазнина (3)

                              —

                              птици

                  1,25 pg/g мазнина (3)

                  0,75 pg/g мазнина (3)

                              —

                              свине

                  0,75 pg/g мазнина (3)

                  0,5 pg/g мазнина (3)

                  Смесени мазнини

                  1,00 pg/g мазнина (3)

                  0,75 pg/g мазнина (3)

                  Месо от мускули от отгледана в развъдници риба и рибни продукти от развъдници

                  1,5 pg/g мокро тегло

                  2,5 pg/g мокро тегло

                  Сурово мляко (2) и млечни продукти (2), включително мазнина от масло

                  1,75 pg/g мазнина (3)

                  2,0 pg/g мазнина (3)

                  Кокоши яйца и яйчни продукти (2)

                  1,75 pg/g мазнина (3)

                  1,75 pg/g мазнина (3)

                  Плодове, зеленчуци и зърнени култури

                  0,3 pg/g мазнина

                  0,1 pg/g мазнина

         (1)  Горни граници на концентрациите: горните граници на концентрациите се изчисляват, като се приема, че всички стойности за различните сродни вещества, които са по-ниски от границата на откриване, са равни на границата на откриване.

         (2)  Храните, посочени в тази категория, са, както са определени в Регламент (ЕО) № 853/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (ОВ L 139, 30.4.2004 г., стр. 55).

         (3)  Нивата на действия не са приложими за хранителни продукти, съдържащи < 2 % мазнина.


				|

		52012PC0005

			Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА с което се констатира, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. /* COM/2012/05 final - 2012/ () */

			   	.
Препоръка
за
РЕШЕНИЕ
НА СЪВЕТА
с което
се
констатира,
че Унгария не
е предприела
ефективни
действия в
отговор на
препоръката
на Съвета от 7
юли 2009 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и по-специално
член 126,
параграф 8 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия,
като
има предвид,
че:
(1)
Съгласно
член 126 от
Договора
държавите-членки
трябва да избягват
прекомерен
държавен
дефицит.
(2)
Пактът
за
стабилност и
растеж се
основава на
целта за
осигуряване
на стабилни
публични
финанси като
средство за
засилване на предпоставките
за ценова
стабилност и
висок и
устойчив
растеж, водещ
до създаване
на трудова
заетост.
Пактът за
стабилност и
растеж
включва
Регламент (ЕО)
№ 1467/97 на Съвета
от 7 юли 1997 г. за
определяне и
изясняване
на прилагането
на
процедурата
при
прекомерен
дефицит[1],
който бе
приет, за да
ускори
допълнително
коригирането
на
прекомерните
дефицити по
консолидирания
държавен
бюджет.
(3)
На 5 юли 2004 г.
по
предложение
на Комисията
Съветът реши,
че съгласно
член 104,
параграф 6 от
Договора в
Унгария
съществува
прекомерен
бюджетен
дефицит[2]. На
същата
датата
Съветът,
отново въз
основа на
препоръка на
Комисията,
прие
препоръки по
член 104,
параграф 7,
призоваващи
унгарските
власти да
предприемат
действия в
средносрочен
план, за да
намалят
дефицита под 3 %
от БВП до 2008 г.
(4)
През
януари 2005 г.
Съветът в
съответствие
с член 104,
параграф 8 от
Договора за
ЕО счете, че
Унгария не е
предприела
ефективни
действия в
отговор на неговата
препоръка и
през март 2005 г
отправи
друга
препоръка
въз основа на
член 104,
параграф 7 от
ДЕО,
потвърждаваща
2008 г. като
краен срок за
корекция на
прекомерния
дефицит. След
значителното
влошаване на
бюджетните
перспективи
в Унгария
Съветът реши
през ноември 2005 г.,
че Унгария за
втори път не
е изпълнила препоръките
по член 104,
параграф 7 от
ДЕО. през
октомври 2006 г.
Съветът
отправи
съответно
трета препоръка
по член 104,
параграф 7 от
ДЕО към
Унгария, с
която срокът
за коригиране
на
прекомерния
дефицит бе удължен
до 2009 г. През
юли 2009 г. той
стигна до
заключението,
че би могло да
се счита, че
унгарските
власти са
предприели
ефективни
действия в
отговор на
препоръките
от октомври 2006 г.
На фона на
значителното
влошаване на
конюнктурата
в контекста
на икономическата
и финансова
криза
Съветът отправи
преработени
(трети)
препоръки по
член 104,
параграф 7 от
ДЕО.
(5)
В
препоръката
на Съвета от
юли 2009 г.
унгарските
власти се
призовават
да прекратят
съществуващия
прекомерен
дефицит най-късно
до 2011 г.
По-конкретно,
на Унгария бе
препоръчано
да ограничи влошаването
на
фискалната
позиция през 2009 г.,
като осигури
стриктното
прилагане на
приетите и
обявени
коригиращи
мерки за постигане
на целта от 3,9 %
от БВП. В
допълнение,
считано от 2010 г.
беше
препоръчано
също
стриктното
прилагане на
необходимите
мерки за
консолидация,
за да се
гарантира
по-нататъшното
намаление на
структурния
дефицит и
възобновеното
намаление на
номиналния
дефицит, като
все повече се
акцентира върху
структурните
мерки,
осигуряващи
трайно подобрение
на
публичните
финанси.
Съветът препоръча
също така да
се посочат и
приемат своевременно
консолидационните
мерки, необходими
за постигане
на
корекцията
на прекомерния
дефицит до 2011 г.
и за
осигуряване
на фискално
подобрение
от най-малко 0,5 %
от БВП с
натрупване
за 2010 г. и 2011 г. На
унгарските
власти беше
препоръчано също
така да
гарантират,
че
съотношението
на брутния
държавен
дълг следва
стабилна тенденция
към
намаляване.
(6)
На 27
януари 2010 г.
Комисията
прие
съобщение до
Съвета, в което
достига до
заключението,
че въз основа
на наличната
към момента
информация
тя счита, че с
оглед
конкретно на
мерките за
консолидация
в размер на 1½ %
от БВП за
изпълнение
на целевия
дефицит за 2009 г.
от 3,9 % от БВП,
структурните
реформи в
пенсионната
и социалноосигурителната
система,
подпомагащи
постигането
на целевото
равнище на
дефицита за 2010 г.
от 3,8 % от БВП, и
напредъка
при
прилагането
на новата
фискална
рамка
Унгария е
предприела ефективни
действия в
отговор на
препоръките
на Съвета от
юли 2009 г., но и алармира
за
съществуването
на значителни
рискове.
(7)
Новата
оценка на
действията,
предприети от
Унгария за
коригиране
на
прекомерния
дефицит до 2011 г.
в отговор на
препоръката
на Съвета по
член 104,
параграф 7 от
Договора, се
основава, inter alia,
на 9-ия доклад
за напредъка
по ППД,
представен
на Комисията
и на Съвета
на 15 декември 2011 г.,
и води до
следните
заключения:
–
През 2010 г.
действителният
бюджетен
дефицит надвиши
целта с 0,4 % от
БВП, докато
икономическият
растеж през 2010 г.
беше по-силен
от предвидения
в прогнозата
на Службите
на Комисията
от пролетта
на 2009 г., въз
основа на
която беше
изготвена
препоръката
на Съвета от
юли 2009 г. През 2011 г.
се очаква
салдото на
консолидирания
държавен
бюджет (по
прогнози
както на
правителството,
така и на службите
на Комисията
от есента на 2011 г.)
да бъде
положително
в резултат
единствено
на
еднократните
приходи в
размер на 9¾ %
от БВП,
свързани с
прехвърлянето
на пенсионни
активи от
частни
пенсионни
схеми към държавния
стълб, и на 0,9 %
от БВП под
формата на
секторни
налози (върху
телекомуникационния,
енергийния и
банковия
сектор и търговията
на дребно).
При
отсъствие на
тези еднократни
мерки
дефицитът би
достигнал
около 6 % от
БВП и далеч
надхвърлил
заложената в
Договора
референтна
стойност от 3 %
от БВП. В
своето
уведомление
по ППД от
есента на 2011 г.
унгарските
власти
предвиждат
излишък от 3,9 %
от БВП. В
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на 2011 г.
се предвижда
малко
по-нисък
излишък (3,6 % от
БВП), тъй като
в нея
по-специално
се допуска
поемането на
част от
дълговете на
компаниите за
обществен
транспорт (0,2 %
от БВП). Въз
основа на
последните
данни за постъпленията
от
еднократните
мерки, получени
след
крайната
дата за
изготвяне на
есенната
прогноза от 2011 г.,
излишъкът
може да бъде
дори по-нисък.
Структурният
дефицит се
увеличи с 1½ %
през 2010 г. и с 1¼ %
през 2011 г. —
кумулативно
с 2¾ % от БВП,
въпреки
препоръката
на Съвета за осигуряване
на фискално
подобрение
от поне 0,5 % от
БВП с
натрупване
през тези две
години, необходимо
за устойчивото
коригиране
на дефицита в
срок до 2011 г.
Това
структурно
влошаване се
дължи на факта,
че данъчните
намаления в
размер на над
2 % от БВП не
бяха
компенсирани
в достатъчна степен
от
структурни
мерки.
–
По
отношение на 2012 г.
проектобюджетът
цели дефицит от
2,5 % от БВП в
съответствие
с
актуализацията
на
програмата
за
конвергенция
от 2011 г. (ПК). За
постигането
на тази цел
предложеният
бюджет
съдържа
редица мерки,
общо възлизащи
според
властите на
близо 4 % от
БВП, докато 0,7 %
от БВП ще
бъдат
заделени като
извънреден
резервен
буфер. За
разлика от
това в
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на 2011 г.
се предвижда
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет да
достигне 2,8 %
от БВП през 2012 г.
В сравнение с
проектобюджета
този по-висок
размер на
дефицита
отразява,
наред с други
фактори,
предвижданията
за по-слаб
икономически
растеж за 2012 г. —
с 1 процентен
пункт, както
и
по-предпазливата
оценка за
очакваните
приходи и
разходи. Същевременно
в
съответствие
с
приложимото законодателство
тя предполага,
че не се
очаква
извънредният
резерв да
бъде
изразходван.
Въпреки това
прагът от 3 %
от БВП ще
бъде
постигнат
единствено
благодарение
на
еднократните
приходи,
възлизащи на
близо 0,9 % от БВП
и
произтичащи
от
горепосочените
извънредни
налози.
–
Според
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на 2011 г.
и при
допускане за
запазване на
досегашната
политика се
очаква през 2013 г.
бюджетният
дефицит
отново да
нарасне до 3,7 %.
Това се дължи
най-вече на
факта, че не
се очаква
постепенното
премахване на
извънредните
налози,
възлизащи на
около 0,9 % от
БВП, да бъде
компенсирано
от допълнителни
икономии по
програмата
за
структурни реформи
за тази
година.
–
Въз
основа на
развитието
на
бюджетните
показатели,
настъпило
след
публикуването
на есенната
прогноза от 2011 г.,
предвижданията
за 2,8 % от БВП
през 2012 г. все
пак
изглеждат
реалистични
(без да се отчита
неотдавнашното
влошаване на
макроикономическата
среда). Това
се обяснява с
факта, че
намалението
на дефицита,
предизвикано
от приетите
от
правителството
на 15 декември 2011 г.
нови мерки за
консолидация,
в размер на 0,4 %
от БВП е до
голяма
степен
компенсирано
от приетите
изменения в
проектобюджета,
водещи до
увеличаване
на дефицита,
както и от нетните
бюджетни
разходи по
сключеното
на 15 декември 2011 г.
споразумение
с банковия
сектор, които
все още не са
надлежно
компенсирани
от допълнителни
мерки за
консолидация.
–
Като
бъдат
отчетени
някои
допълнителни
елементи на
програмата
за
структурни
реформи
(съответните
парламентарни
и правителствени
решения са
описани
подробно в
доклада за
напредъка от
декември 2011 г.),
положителният
базов ефект
от 2012 г. и
нетните
разходи,
произтичащи
от споразумението
с банковия
сектор,
предвижданията
за дефицита
за 2013 г., които
бяха
поместени в
прогнозата
от есента на 2011 г.,
може да бъдат
понижени от 3,7 %
на 3¼ % от БВП, с
което той
несъмнено ще
продължи да
надхвърля
трипроцентния
праг. Разликата
между тази
актуализирана
оценка и официалната
цел (2,2 % от БВП)
произтича
конкретно от
факта, че около
половината
от
програмата
за
структурни
реформи не
може да бъде
взета под
внимание
поради
липсата на
отделни етапи.
Оставащата
разлика
спрямо
официалната
цел е
свързана с
прогнозата
за по-високи
разходи,
по-специално
при
държавните
транспортни
дружества и
поддръжката
на пътища, и също
така включва
някои
отклонения в
предвижданията
за растеж.
–
Съществува
риск тези
актуализирани
средносрочни
предвиждания
да не бъдат
изцяло постигнати.
Налице са и
някои
положителни фактори,
свързани
по-специално
с възможността
нивото на
приходите
през 2012 г. и 2013 г.
да продължи
да бъде
по-високо от
очакваното.
Въпреки това
се очаква
техният
ефект да бъде
изцяло
неутрализиран
от съществуващите
рискове.
По-специално,
лихвените
ставки по
всички
срокове на
падеж се
увеличиха,
обменният
курс загуби
позиции, а
изглежда
средносрочната
икономическа
перспектива
се влоши,
след като на 10
ноември 2011 г.
бе
публикувана
есенната
прогноза за 2011 г.
Като цяло,
ако тези
фактори бяха
взети под
внимание,
предвижданията
за дефицита
през 2012 г. и 2013 г.
щяха да нараснат
допълнително
с ½ % от БВП, с
което дефицитът
щеше да
достигне
малко над 3 %,
съответно 3¾ %
от БВП.
–
Според
есенната
прогноза от 2011 г.
се очаква
брутният
държавен
дълг, предвид
както
прогнозата
за дефицит,
така и допусканията
за
развитието
на обменния
курс, да
нарасне
отново до
почти 77 % от
БВП до 2013 г.
след
временния
спад през 2011 г.,
предизвикан
от поемането
на частните пенсионни
активи. Ако
средносрочните
бюджетни
предвиждания
бяха
актуализирани
единствено
въз основа на
новите мерки,
приети след
крайния срок
за изготвяне
на
прогнозата, предвиденото
за 2012 г.
съотношение
на дълга към
БВП щеше да
остане до
голяма
степен
непроменено
и през 2013 г.
слабо да се
подобри.
Бъдещите
евентуални
ревизии в
бюджетните
предвиждания,
отчитащи
най-вече
по-високите
лихвени
ставки,
обменния
курс от 311 HUF за
едно евро към
края на 2011 г.
(който е с
около 12 %
по-слаб от
използваните
в есенната
прогноза
технически
допускания),
както и
по-нестабилната
макроикономическа
среда, ще доведат
до
съотношение
на дълга от около
80 % през 2011 г.,
след което то
ще се
стабилизира
около 78,5 % през 2012 г.
и 2013 г., въпреки
препоръката
на Съвета за
стабилна
тенденция
към
намаляване
на съотношението
на брутния
дълг.
(8)
Общото
заключение е,
че до 2011 г.
Унгария
официално е
спазила
референтната
стойност от 3 %
от БВП, но
това не се
основава на
структурна и
устойчива
корекция.
Бюджетният
излишък през 2011 г.
зависи
изцяло от
значителните
еднократни
приходи в
размер на над
10 % от БВП и е
придружен от
кумулативно
структурно
влошаване
през 2010 г. и 2011 г.
в размер на 2¾ %
от БВП
въпреки
препоръчаното
кумулативно
фискално
подобрение
от 0,5 % от БВП.
Освен това,
докато през 2012 г.
властите
прилагат
значителни
структурни
мерки,
референтната
стойност от 3 %
от БВП ще
бъде спазена
отново
благодарение
на
еднократните
мерки от почти
1 % от БВП.
Накрая, през 2013 г.
се очаква
дефицитът (от
3¼ % от БВП) да
надхвърли
отново
референтната
стойност в
Договора,
дори и ако
бъдат отчетени
допълнителните
мерки,
обявени след
изготвяне на
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на 2011 г.
По-високият
дефицит през 2013 г.
е свързан
главно с
факта, че
приходите от
временните
еднократни
мерки
постепенно ще
намаляват,
както е
планирано,
докато не всички
планирани
структурни
реформи са достатъчно
добре
уточнени.
Като цяло
това
подкрепя
заключението,
че
действията
на
унгарските
власти в
отговор на
препоръката
по член 104,
параграф 7 от
Договора,
приета на 7
юли 2009 г. от
Съвета, са
били
недостатъчни,
ПРИЕ
НАСТОЯЩОТО
РЕШЕНИЕ:
Член 1
Унгария
не е предприела
ефективни
действия в
отговор на
препоръката
на Съвета по
член 104,
параграф 7 от
Договора от 7
юли 2009 г.
Член 2
Адресат
на
настоящото
решение е
Унгария.
Съставено
в Брюксел на
11.1.2012 година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997
г., стр. 6.
[2]               ОВ L 389, 30.12.2004
г., стр. 27. Всички
документи,
свързани с
ППД за Унгария,
могат да
бъдат
намерени на
следния
уебсайт: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/index_en.htm.


				|

		52014DC0407

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи за 2014 г. на Естония и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за 2014 г. /* COM/2014/0407 final */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи за 2014 г.
на Естония
и съдържаща
становище на
Съвета
относно програмата
за
стабилност
на Естония за
2014 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[3],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета
по заетостта,
като
взе предвид
становището
на Икономическия
и финансов
комитет,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
социална
закрила,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
икономическа
политика,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март 2010
г.
Европейският
съвет
постигна
съгласие по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места —
стратегията „Европа
2020“ — основана на
засилена
координация
на икономическите
политики,
която
стратегия е съсредоточена
върху
ключовите
области, в които
е необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)
На 13 юли 2010
г. Съветът,
въз основа на
предложенията
на Комисията,
прие
препоръка
относно
общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.), а
на 21 октомври 2010
г. прие
решение
относно
насоките за
политиките
за заетост на
държавите
членки, като
двата акта
заедно представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с
интегрираните
насоки при провеждането
на
националната
си икономическа
политика и
политика за
заетост.
(3)
На 29 юни 2012
г. държавните
и
правителствените
ръководители
взеха решение
относно Пакт
за растеж и
работни
места, с
който се
осигурява
съгласувана
рамка за
действие на
национално
равнище, на
равнището на
ЕС и на
еврозоната,
като се
използват
всички
възможни лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха решение
относно
действията,
които да
бъдат предприети
на равнището
на държавите
членки, като
по-конкретно
изразиха
пълната си ангажираност
с
постигането
на целите на
стратегията „Европа
2020“ и с
изпълнението
на специфичните
за държавите
препоръки.
(4)
На 9 юли 2013
г. Съветът
прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи за 2013 г.
на Естония и
даде
становище
относно
програмата за
стабилност
на Естония за
периода 2012—2017 г.
На 15 ноември 2013
г., в
съответствие
с Регламент
(ЕС) № 473/2013[4],
Комисията
представи
становището
си относно
проекта за
бюджетен
план на
Естония за 2014 г.[5]
(5)
На 13
Ноември 2013 г.
Комисията
прие годишния
обзор на
растежа[6], с
което
постави
началото на
Европейския
семестър за
2014 г. за
координация
на
икономическите
политики. На
същия ден въз
основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
прие Доклад
за механизма
за
предупреждение[7], в
който не беше
посочено, че
Естония е
една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши
задълбочен
преглед.
(6)
На 20
Декември 2013 г.
Европейският
съвет утвърди
приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
бюджетна
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от провеждане
на
диференцирана
и
благоприятстваща
растежа
бюджетна
консолидация,
възстановяване
на
нормалните
условия за
кредитиране
в икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на
публичната
администрация.
(7)
На 8 май 2014
г. Естония
представи
националната
си програма
за реформи за
2014 г., а на 29 април 2014
г.— своята
програма за
стабилност.
Двете програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(8)
Целта на
бюджетната
стратегия,
заложена в програмата
за
стабилност
за 2014 г., е да се
постигне
средносрочната
цел и да се
създадат
достатъчни
бюджетни
маржове за
икономически
трудни
времена. В
програмата
се потвърждава
предишната
средносрочна
цел за
структурен
излишък,
която е
по-строга от изискваното
съгласно
Пакта за
стабилност и
растеж.
Преизчисленото
структурно
салдо на
Естония се
очаква да се
влоши с 0,1
процентни
пункта от БВП
през 2014 г., като
по този начин
ще се отклони
от изисквания
план за
корекции преди
да се подобри
с 0,4 процентни
пункта от БВП
и да остане
почти
балансирано
в периода 2016-2017 г.
Освен това
програмата
посочва
наличие на
риск от
отклонение
от целевия
показател за
разходите
през 2014 г. и от
значително
отклонение
през 2015 г. Като
цяло
предвиденият
план за
корекции за
постигане на
средносрочната
цел разкрива
рискове за
спазването
на изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж.
Макроикономическият
сценарий в
основата на
бюджетните
прогнози в
програмата,
който не е
бил одобрен от
независима
организация,
изглежда
реалистичен
и като цяло в
съответствие
с прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г. Съгласно
прогнозата
на Комисията
се предвижда
структурният
дефицит да се
влоши с 0,1 % от
БВП през 2014 г.,
което ще доведе
до
несъответствие
от 0,3 % от БВП
спрямо
изискваната
корекция и до
значително
отклонение
при оценка за
период от две
години. През 2015
г. Комисията
предвижда
допълнително
влошаване на
структурното
салдо от 0,2 % от
БВП, което
посочва
значително
отклонение
от
изискваната
корекция,
насочена към
постигане на
средносрочната
цел. През
периода 2014—2105 г.
се очаква
също така
значително
отклонение
по отношение
на целевия
показател за
разходите.
Въз основа на
оценката на
програмата
за
стабилност
за 2014 г. и въз
основа на
прогнозата
на Комисията,
в съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97,
Съветът е на
мнение, че
съществува
риск от
значително
отклонение
от
средносрочната
цел през 2014 г. и
2015 г. Правилото
за
структурното
салдо, целящо
съобразяване
с Договора за
стабилност,
координация
и управление,
влезна в сила
за Естония на
23 март 2014 г посредством
нейния нов
Закон за
държавния
бюджет., но
това правило
все още
предстои да
бъде
допълнено от
засилване на
обвързващия
характер на многогодишните
разходни
цели.
(9)
Що се
касае до
пазара на
труда, беше
постигнат
значителен
напредък в
намаляването
на младежката
и
дълготрайната
безработица. Особено
внимание следва
да се обърне
на мерки за
предоставяне
на стимули за
работа на
лицата с
ниски трудови
доходи.
Необходими
са
допълнителни
усилия за
справяне с
нарастващия
недостиг на
работна ръка,
включително
този вследствие
от
напускането
на пазара на
труда поради
причини,
свързани със
остаряване,
здраве или увреждания.
От особено
значение в
тази връзка е
навременното
приемане и
прилагане на
реформата
относно
работоспособността.
Ефективността
на разходите
в областта на
семейната
политика
може да бъде
допълнително
подобрена,
включително
чрез
пренасочване
на финансирането
от добавките
за
отглеждане
на дете към
мерки, като
например
услуги за
предоставяне
на грижи за
деца. Очаква
се това да
насърчи
ранното
завръщане на
жените на
пазара на
труда и да
намали
трайните
големи различия
в
заплащането
на двата
пола. Трябва
да бъдат
засилени
усилията за
насърчаване
на
предприемачеството
и
създаването на
работни
места извън
Талин и
Тарту, за да се
предотврати
нарастването
на различията
в
икономическото
развитие и да
се намали
безработицата,
особено сред
нискоквалифицираните
лица.
(10)
Наскоро
бяха приети
реформи в
областта на образованието
и обучението
с цел привеждане
на
образованието
в
съответствие
с изискванията
на пазара на
труда. Ще
бъдат необходими
допълнителни
усилия за
улесняване
на прехода от
образование
към заетост.
Ще бъдат необходими
системни
усилия,
включващи
по-специално
социалните
партньори, за
повишаване
на участието
в
професионалното
образование
и обучение и
в ученето в
процеса на работа,
особено
чиракуването.
Изпълнението
на
стратегията
за учене през
целия живот
изисква
значителни
усилия, за да
доведе до
силно необходимите
равнища на
квалификация,
повишаване
на
квалификацията
и
преквалификация,
особено за
хората,
намиращи се в
слаба позиция
спрямо
пазара на
труда. Налице
е рамка за
интелигентна
специализация,
включваща Стратегията
за
предприемачество
и растеж и
Стратегията
за
научноизследователска,
развойна и
иновационната
дейност,
която рамка е
съсредоточена
върху общи
приоритети,
като
същевременно
урежда
допълнително
специализирани
тематични
области. Следва
да продължат
усилията за
интернационализация
и определяне
на
приоритети в
рамките на
системата за
научноизследователска,
развойна и
иновационната
дейност, като
се има
предвид
малкият
размер на икономиката.

(11)
Ресурсоемкостта
на
естонската
икономика
продължава
да е много
висока.
Отбелязан е
напредък по
отношение на
енергийната
ефективност
в обществените
сгради, но
усилията
трябва да
бъдат продължени
и увеличени,
особено в
жилищния и промишления
сектор.
Постигнат е
съществен напредък
по отношение
на
управлението
и депонирането
на отпадъци,
същевременно
следва да се
гарантира
икономическата
жизнеспособност
на
рециклирането.
Мерките по
Плана за развитието
на
транспорта
следва да
бъдат приложени,
за да може
по-специално
да се даде
възможност
на Естония да
ограничи
емисиите на CO2
в секторите
извън СТЕ.
Енергийната
ефективност
на
транспорта
на товари
може да бъде
подобрена
чрез
използване
на по-устойчиви
видове
транспорт.
Използването
на обществения
транспорт
може да се
увеличи допълнително
чрез
засилване на
взаимното
допълване на
регионалните
мрежи и
междусистемните
връзки между
автобусния и
железопътния
превоз на
пътници.
Използването
на частни автомобили
нараства,
същевременно
средната
възраст на
парка от
пътнически
автомобили е
почти два
пъти
по-висока от
средната за
ЕС и новите
пътнически
автомобили
са сред
най-замърсяващите
в ЕС.
Необходимо е
съществено засилване
на
екологичните
стимули,
включително
в областта на
данъчното
облагане. Макар
и да са
предприети
обещаващи
стъпки по отношение
на
трансграничните
енергийни връзки,
цялостното
свързване на
естонския
енергиен
пазар с ЕС ще
изисква
време и
инвестиции.
(12)
Увеличаващите
се
регионални
различия в съчетание
с
отрицателните
демографски
тенденции,
неефективността
и липсата на
сътрудничество
между
местните
власти възпрепятстват
потенциала
за развитие
на Естония. Това
отразява
отчасти
продължаващото
несъответствие
между
фискалния
капацитет и
отговорностите,
с които са
натоварени
малките
общини, както
и
ограничените
икономии от
мащаба. За да
бъдат
ефективни
мерките за
активизиране
и мерките на
пазара на
труда е
необходимо
по-ефективно
и достъпно
предоставяне
на качествени
обществени
услуги на
местно равнище,
основаващо
се на
минимални
стандарти за
услуги,
особено в
секторите на
транспортните
услуги,
услугите за
дългосрочни
грижи, образователните
услуги в
ранна
възраст и
социалните
услуги.
(13)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Естония.
Комисията
извърши
оценка на
програмата
за
стабилност и
националната
програма за
реформи. Комисията
взе предвид
не само
тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
бюджетна и социално-икономическа
политика в
Естония, но и
тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнището на
ЕС към
бъдещите
национални
решения.
Препоръките
ѝ в
рамките на
европейския
семестър са
отразени в
препоръки 1—5
по-долу.
(14)
С оглед
на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
стабилност и
неговото
становище[8] е отразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(15)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
също така
извърши
анализ на
икономическата
политика на
еврозоната
като цяло.
Въз основа на
този анализ
Съветът
отправи
конкретни
препоръки
към
държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото.
Естония
следва също
така да
гарантира
цялостното и
навременно
изпълнение
на тези
препоръки.
ПРЕПОРЪЧВА
на Естония да
предприеме
следните
действия
през периода
2014—2015 г.:
1.           Да
укрепи
бюджетните
мерки за 2014 г. в
светлината
на появяващото
се съгласно
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г.
несъответствие
от 0,3 % от БВП,
което посочва
риск от
значително
отклонение по
отношение на
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж. Да
засили значително
бюджетната
стратегия
през 2015 г., за да
осигури
постигане на
средносрочната
цел и да
остане на
същото
равнище след
това. Да
допълни
планираното
бюджетно
правило чрез
въвеждането
на правила за
многогодишните
разходи с
по-обвързващ
характер в
средносрочната
бюджетна
рамка и да
продължи да
подобрява
ефикасността
на публичните
разходи.
2.           Да
създаде
по-добри
стимули за
работа посредством
мерки,
насочени към
лица с ниски
трудови
доходи. Да
насочи
усилията за активизиране
към лицата,
които са
най-отдалечени
от пазара на
труда, като
осигури
навременно
приемане и
прилагане на
реформата
относно
работоспособността.
Да повиши
ефикасността
и
ефективността
на разходите
в областта на
семейната
политика, като
същевременно
подобри
наличността
и достъпността
на услугите
за грижи за
деца. Да
въведе координирани
мерки за
подпомагане
на икономическото
развитие и
предприемачеството
в регионите,
изправени
пред висока
безработица.
3.           Да
осигури
съответствието
с пазара на
труда на
системите за
образование
и обучение и
да повиши
равнищата на
умения и
квалификации,
като разшири
обхвата на
мерките за обучение
през целия
живот и
системно
увеличава
участието в
професионалното
образование
и обучение,
включително
в чиракуването.
Да засили
допълнително
определянето
на
приоритети и
специализацията
в системите
за научни
изследвания
и иновации и
да укрепи
сътрудничеството
между
предприятията,
висшите
училища и
научноизследователските
институти, за
да допринесе
за
международната
конкурентоспособност.

4.           Да
повиши
усилията за
подобряване
на енергийната
ефективност,
по-специално
в жилищните и
промишлените
сгради. Да
засили
съществено
екологичните
стимули в
транспортния
сектор, за да
допринесе за
намаляване
на
ресурсоемкостта
на мобилността.
Да продължи
да развива
трансграничните
връзки със
съседните
държави членки,
за да разнообрази
енергийните
източници и
насърчи
конкуренцията
чрез по-добра
интеграция
на
балтийските
енергийни
пазари.
5.           Да
постигне
по-добър
баланс между
приходите на
местната
администрация
и възложените
ѝ
отговорности.
Да подобри
ефикасността
на местните
власти и да
гарантира
предоставянето
на качествени
обществени
услуги на
местно равнище,
особено
социални
услуги,
допълващи мерките
за активизиране.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               OВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               COM(2014) 407
final.
[3]               P7_TA(2014)0128
и P7_TA(2014)0129.
[4]               OВ L 140, 27.5.2013 г.,
стр 11.
[5]               C(2013) 8002 final
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година относно Националната програма за реформи на Дания за 2011 г. и съдържаща становище на Съвета относно актуализираната Програма за конвергенция на Дания за периода 2011—2015 г.

text:
               20.7.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 213/1

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2011 година
   относно Националната програма за реформи на Дания за 2011 г. и съдържаща становище на Съвета относно актуализираната Програма за конвергенция на Дания за периода 2011—2015 г.
   2011/C 213/01
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 9, параграф 3 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, която ще бъде съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите-членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта.

               (3)

               На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“.

               (4)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Европейският съвет поиска от държавите-членки да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в техните програми за стабилност или програми за конвергенция и в националните им програми за реформи.

               (5)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти своевременно, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или за конвергенция и в националните им програми за реформи.

               (6)

               На 9 май 2011 г. Дания представи актуализираната си Програма за конвергенция за 2011 г., обхващаща периода 2011—2015 г., както и своята Национална програма за реформи за 2011 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (7)

               Въз основа на оценката на актуализираната програма за конвергенция в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, залегнал в основата на програмата за конвергенция, е реалистичен. Основан на малко по-благоприятни прогнози за растежа за 2012 г. и след това, той до голяма степен съвпада с предвижданията на службите на Комисията от пролетта на 2011 г. Бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, има за цел намаляване на дефицита под референтната стойност от 3 % до 2013 г. в съответствие с препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г. и постигане на преразгледаната средносрочна цел (СЦ) за салдо на структурния бюджет не по-ниско от – 0,5 % от БВП до 2015 г. на първо място, както и на балансиран бюджет до 2020 г. на второ място. Планът за корекции в тази насока е подходящ. Мерките, включени в програмата за конвергенция и приети от датския парламент през пролетта на 2010 г., се считат за адекватна подкрепа на бюджетните цели и представляват годишно фискално усилие от около 1 % от БВП за периода 2011—2013 г. Дания ще постигне преразгледаната си средносрочна цел в рамките на срока на програмата за конвергенция. Рисковете за бюджетните цели са до голяма степен балансирани.

               (8)

               Датската икономика започна да забавя темпа си на растеж през 2007 г. в момент на спад на пазара за недвижими имоти, който допълнително изостри проблемите на националния банков сектор, задълбочени от увеличаването на фалитите и безработицата. Рецесията беше тежка — между есента на 2007 г. и пролетта на 2009 г. производството намаля с 8 %, а през 2010 г. безработицата достигна 7,4 %. Делът на заетостта намаля от 79,8 % през 2008 г. до 76,1 % през 2010 г., като особено тежко бяха засегнати младите хора. През 2009 г. производството започна да се възстановява и през 2010 г. реалният растеж на БВП достигна 2,1 %. Подобрението беше стимулирано от неотслабващото вътрешно търсене (също благодарение на фискалната експанзия), силния скок на складовите наличности и стабилното възстановяване на основните търговски партньори на Дания.

               (9)

               Автоматичните стабилизатори и мерките, свързани с кризата, предизвикаха промяна в бюджетното салдо от излишък в размер на 3,2 % от БВП през 2008 г. в дефицит от 2,7 % от БВП през 2009 г. На базата на нотификацията на Дания през пролетта на 2010 г. и на прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2010 г., в което се предвиждаше нарастване на бюджетния дефицит над 5 % от БВП, през юли същата година за страната беше открита процедура при прекомерен дефицит. Макар миналата година извънредните приходи с временен характер, свързани с облагането на печалбата на пенсионните фондове, да доведоха до стабилизиране на бюджетния дефицит на ниво от 2,7 % от БВП, според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2011 г. се очаква дефицитът да нарасне отново до около 4 % от БВП през текущата година, което подчертава необходимостта от постоянни и амбициозни усилия за консолидация през 2012 и 2013 г., както е планирано. Това предполага строго прилагане на мерките, приети със споразумението за консолидиране от 2010 г., и контрол на разходите, както е предвидено в програмата за конвергенция, за да се гарантира коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. Съпоставени с предвиденото равнище на потенциално нарастване на производството в средносрочен план и при отчитане на дискреционните мерки, предвидените разходи осигуряват подходящ курс за приспособаване към постигането на средносрочната цел. Съгласно последната оценка на Комисията, рисковете по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са ниски.

               (10)

               Строгият контрол с цел избягване на повтарящи се случаи на преразход на ниво местно и регионално управление е важен за постигане на бюджетните цели. През последните 20 години публичните разходи постоянно надхвърлят бюджетните цели. Правителството вече е предприело някои мерки за преодоляване на този проблем и планира да въведе нова схема за контрол на разходите, която да бъде под независимия надзор на Датския икономически съвет, както е описано в програмата за конвергенция.

               (11)

               Под влиянието на демографски фактори населението в трудоспособна възраст (15—64 г.) ще намалее с около 1,5 % между 2010 и 2025 г. и с близо 5 % до 2040 г. В средносрочен план икономическото възстановяване може да доведе до затягане на пазара на труда, какъвто беше и случаят през годините на бурното икономическо развитие. Въпреки вече високия процент на участие на пазара на труда, има възможност за по-нататъшно увеличаване на предлагането на работна ръка. Доброволното ранно пенсиониране е широко разпространено сред хората на възраст от 60 до 64 години, в резултат на което заетостта при 60—64 годишните е само 40 %. Освен това, 10 % от населението в трудоспособна възраст под 40 години или получава обезщетения за нетрудоспособност, или упражнява т.нар. „flex-job“ (субсидирана заетост).

               (12)

               От 1995 г. насам се наблюдава тенденция на спад в растежа на производителността, като една от потенциалните причини са слабостите в образованието. Дания продължава да изразходва много средства за образователната си система, но въпреки това в няколко ключови области резултатите са посредствени, като страната е на четири позиции преди последното място в ЕС по ниво на образование сред младежите. През 2009 г. само 70,1 % от населението на възраст между 20 и 24 години са завършили поне горната степен на средното образование (в сравнение със 78,6 % средно за ЕС) (3), а резултатите от PISA са на средно ниво. Броят на напусналите общообразователните и професионалните училища преди завършване е относително висок и достига почти 50 % при учащите в сферата на професионалното образование. Освен това, 10 години след напускане на началното училище около 20 % от младите хора все още не са завършили образованието си над долната степен на средния курс. Подобреното качество на образователната система ще спомогне за предотвратяването на бъдещи драстични разлики в уменията на трудовия пазар, който в момента дава сигнали за възможен излишък от неквалифицирана и липса на квалифицирана работна ръка. Растежът на производителността е особено слаб в секторите на строителството и услугите. Такъв е случаят особено при местните услуги, търговията на дребно, търговията на едро и личните услуги, където слабата конкуренция в някои сектори, например поради високи бариери за навлизане на пазара, може да доведе до неоптимално разпределение на ресурсите. Законите за зониране са строги, което ограничава възможностите за увеличаване на производителността чрез икономии от мащаб в сектора на търговията на дребно. За подобряване на ситуацията при обществените поръчки, от които едва около 25 % са обхванати от открити процедури, правителството въведе стратегия, насочена към стимулиране на конкуренцията в обществените услуги чрез постепенно увеличаване на обществените поръчки в общините и регионите, и определи целево равнище за общините — до 2015 г. 31,5 % от всички обществени поръчки трябва да бъдат възлагани по открита процедура.

               (13)

               Задлъжнялостта на домакинствата като съотношение с БВП е най-високата в ЕС. Увеличаването на дълга, което беше провокирано от бурното развитие на жилищното строителство между 2004 и 2007 г. създава потенциален риск за икономиката и финансовата стабилност. Въпреки че тези рискове се смекчават от характеристиките на сложния датски пазар на облигациите, обезпечени с ипотеки, и от общо взето стабилната финансова ситуация на повечето домакинства (активите значително надвишават пасивите), след спада на цените на жилищата бяха предприети твърде малко мерки за ограничаване на процикличните им колебания.

               (14)

               Дания пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. С цел подобряване на фискалната устойчивост бе прието споразумение за укрепване на законодателните санкции по отношение на контрола върху разходите на местно ниво и правителството възнамерява да престави предложение за закон за тавана на разходите. Мерките за стимулиране на заетостта са съсредоточени върху удължаването на активния трудов живот чрез реформа на пенсионната система. С цел насърчаване на конкурентоспособността е създаден Пакет за конкуренцията с конкретни инициативи, насочени най-вече към секторите на строителството и услугите. В допълнение на тези ангажименти е въведена схема за подпомагане на преструктурирането на изпаднали в затруднение банки и за подкрепа на финансовата стабилност. Всички тези мерки и ангажименти се отнасят до четирите области на пакта. Общо взето мерките съвпадат с тези, предприети в резултат на годишното изследване на растежа, и приближават целите на „Европа 2020“, особено в сферата на заетостта. Въпреки че много от обявените ангажименти вече са въведени в действие, в близко бъдеще трябва да се предприемат важни мерки за подобряване на бюджетната дисциплина (на местно равнище) и за насърчаване на заетостта. Поетите ангажименти бяха оценени и взети предвид в настоящите препоръки.

               (15)

               Комисията направи оценка на програмата за конвергенция и националната програма за реформи, включително ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Тя взе предвид не само доколко те са уместни за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Дания, но също тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. В тази връзка Комисията смята, че постоянните амбициозни усилия за фискална консолидация следва да продължат и през 2011 г. и след това. Следва да се предприемат още стъпки за увеличаване на предлагането на работна ръка чрез намаляване на ранното пенсиониране, целеви мерки за определени групи, подобряване на качеството на образованието, укрепване на конкуренцията в ключовите сектори и допълнително стабилизиране на пазара за недвижими имоти.

               (16)

               В контекста на настоящата оценка и предвид препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз от 16 юли 2010 г. Съветът разгледа актуализацията за 2011 г. на програмата за конвергенция на Дания и становището му (4) е изразено по-специално в точка 1 по-долу. Като взе предвид заключенията на Европейския съвет от 25 март 2011 г., Съветът разгледа националната програма за реформи на Дания,

         ПРЕПОРЪЧВА на Дания да предприеме следните действия в периода 2011—2012 г.:

               1.

               Да въведе мерки за фискална консолидация през 2011, 2012 и 2013 г. и да гарантира средногодишно фискално усилие от 0,5 % от БВП за периода 2011—2013 г. съгласно планираното, както и да коригира прекомерния си дефицит до 2013 г. в съответствие с препоръката на Съвета по процедурата за прекомерен дефицит. След това да осигури, съгласно планираното, подходящи корекционни насоки за постигането на средносрочната цел. Да ускори намаляването на общия бюджетен дефицит, ако икономическите условия се окажат по-добри от прогнозираните понастоящем. Да въведе контрол върху разходите чрез приемане на задължителни многогодишни тавани на разходите за местната, регионалната и националната администрация, които са съобразени с цялостните средносрочни бюджетни цели.

               2.

               С цел укрепване на заетостта и устойчивостта на публичните финанси, да предприеме по-нататъшни стъпки за увеличаване на предлагането на работна сила в дългосрочен план, чрез прилагането на приетата наскоро реформа на заплануваното поетапно премахване на схемата за доброволно ранно пенсиониране (VERP), за реформиране на пенсията за инвалидност и по-добро насочване на схемите за субсидирана заетост (системата „flex-job“) към най-уязвимите групи.

               3.

               Да ускори прилагането на реформите, целящи подобряване качеството на образователната система. Да намали броя на преждевременно напусналите училище, особено в сферата на професионалното образование, и да увеличи броя на местата за професионален стаж.

               4.

               Да предприеме мерки за премахване на пречките пред конкуренцията, особено за местните услуги и търговията на дребно, като преразгледа законодателството относно земеползването и въведе открити процедури за обществени поръчки в общините и регионите.

               5.

               Наред с подкрепата си за продължаващото стабилизиране на пазара на недвижими имоти след неотдавнашния спад на цените да обмисли предприемането на превантивни мерки за укрепване на средносрочната стабилност на пазара за жилища и финансовата система, като преразгледа функционирането на системите на ипотеките и данъците върху недвижимата собственост.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.

            За Съвета

            Председател

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат и през 2011 г. с Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г. относно насоките за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 138, 26.5.2011 г., стр. 56).

      (3)  Независимо от това, че е взет предвид факта, че учениците в Дания обикновено започват своето образование по-късно в сравнение с другите държави-членки и поради това завършват горната степен на средното образование на възраст над 24 години. За групата на 25-34 годишните от населението 85 % са завършили поне горната степен на средното образование.

      (4)  Предвидено в член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


				|

		52014DC0427

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Финландия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2014 г. /* COM/2014/0427 final */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Финландия за
2014 г.
и съдържаща
становище на
Съвета
относно програмата
за
стабилност
на Финландия
за 2014 г.

Съветът
на
Европейския
съюз,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на икономическите
политики , и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,[1]
като
взе предвид
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на
Европейския
парламент и
на Съвета от 16
ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и
по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[4],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
като
взе предвид
становището
на Икономическия
и финансов
комитет,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
социална
закрила,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
икономическа
политика,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март 2010
г.
Европейският
съвет постигна
съгласие по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова стратегия
за растеж и
работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на
икономическите
политики,
която
стратегия е
съсредоточена
върху ключовите
области, в
които е
необходимо
да се предприемат
действия за
повишаване
на потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)
На 13 юли 2010
г. въз основа
на
предложенията
на Комисията
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.), а
на 21 октомври 2010
г. прие решение
относно
насоки за
политиките
за заетост на
държавите
членки, като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националната
си
икономическа
политика и
политика за
заетост.
(3)
На 29 юни 2012
г. държавните
и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт
за растеж и
работни
места, с който
се
предоставя
съгласувана
рамка за действие
на равнището
на отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се
използват
всички възможни
лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха
решение
относно
действията,
които да бъдат
предприети
на равнището
на държавите
членки, като
по-конкретно
изразиха
пълната си
ангажираност
с
постигането
на целите на стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на специфичните
за държавите
препоръки.
(4)
На 9 юли
2013 г. Съветът
прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Финландия за
2013 г. и даде
становището
си относно актуализираната
програма за
стабилност на
Финландия за
периода 2012—2016 г. На 15
ноември 2013 г., в
съответствие
с Регламент
(EС) № 473/2013[5], Комисията
представи
своето
становище относно
проекта на
бюджетен план
на Финландия
за 2014 г[6].

(5)
На 13
ноември 2013 г.
Комисията
прие
годишния обзор
на растежа[7], с
което
постави
началото на
европейския
семестър за
2014 г. за
координация
на икономическите
политики. На
същия ден въз
основа на Регламент
(ЕС) № 1176/2011 Комисията
прие Доклад
за механизма
за предупреждение[8], в
който беше
посочено, че
Финландия е
една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши задълбочен
преглед.
(6)
На 20
декември 2013 г.
Европейският
съвет одобри приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
фискална
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от
продължаване
на диференцирана
бюджетна
консолидация,
благоприятстваща
растежа,
възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на
заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на
публичната
администрация.
(7)
На 5 март
2014 г.
Комисията
публикува
резултатите
от
задълбочения
преглед за
Финландия[9],
извършен съгласно
член 5 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011. Анализът
на Комисията
дава
основание да
се заключи,
че във
Финландия
продължават
да са налице
макроикономически
дисбаланси,
които трябва
да бъдат
следeни и за
които са
необходими
политически
действия.
По-специално
заслужава да
се следят
по-внимателно
слабите
резултати на
износа през
последните
години,
дължащи се на
промишленото
преструктуриране
и на
факторите за
разходната и
неразходната
конкурентоспособност.
(8)
На 17
април 2014 г.
Финландия
представи
своята национална
програма за
реформи за 2014 г.
и своята програма
за
стабилност
за 2014 г. Двете
програми бяха
оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(9)
Целта на
бюджетната
стратегия,
заложена в програмата
за
стабилност
за 2014 г., е  завръщане
към
средносрочната
бюджетна цел
през 2015 г.,
задържане на
структурното
салдо над тази
цел през
останалата
част на
програмния
период и
балансиране
на
консолидирания
държавен
бюджет от 2017 г.
нататък.
Средносрочната
бюджетна цел
на Финландия за
структурен
дефицит в
размер на 0,5 % от
БВП отразява
изискванията
на Пакта за стабилност
и растеж.
Финландия
постигна своята
средносрочна
бюджетна цел
през 2013 г.  и възнамерява
да се придържа
към нея през 2014
г., като
остане също в
съответствие
с целевия
показател за
разходите. Финландия
планира
обаче да надхвърли
своята
средносрочна
бюджетна цел
през 2015 г. и да продължи
да спазва
целевия
показател за
разходите.
Като цяло това
отговаря на
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж.
Същевременно
съотношението
на
консолидирания
държавен
дълг към БВП
расте и се
очаква през 2015
г. да
надхвърли
временно
прага от 60 % от
БВП, основно
поради слабата
макроикономическа
перспектива.
Макроикономическият
сценарий в
основата на бюджетните
прогнози в
програмата,
която не е
изготвена
независимо, е
реалистичен,
макар и малко
по-оптимистичен
от
пролетната
прогноза на
Комисията по отношение
на
икономическия
растеж през 2014 г.
и 2015 г. В
пролетната
прогноза на
Комисията от
2014 г. се
предвижда
влошаване на
структурното
салдо с 0,3 % от
БВП през 2014 г.,
което води до
отклонение
от
средносрочната
бюджетна цел,
и подобрение
с 0,6 % от БВП през
2015 г., като се
очаква
целевият
показател за
разходите да
бъде спазен и
през двете
години. Въз
основа на своята
оценка на
програмата и
прогнозата
на Комисията,
в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета,
Съветът е на
мнение, че от
Финландия
може да се
очаква постигането
на целите на
нейната
програма, които
са до голяма
степен в
съответствие
с Пакта за
стабилност и
растеж.
(10)
Финландия
е изложена на
висок риск по
отношение на
устойчивостта
на
публичните
финанси в дългосрочен
план поради
въздействието
върху
бюджета на
разходите,
свързани със
застаряването
на
населението.
Финландия
отчете
липсата на
устойчивост
и през 2013 г.
изготви програма
за
структурна
политика,
насочена към
възстановяване
на
устойчивостта
и и възобновяване
на растежа.
Друга важна
стъпка е
въвеждането
на лимити за
разходите на сектор
„Държавно
управление“ и
фискалният план
за 2015—2018 г. от март
2014 г.,
предвиждащ
мерки за
коригиране,
структурни
реформи и инвестиции
в растеж.
Приходните
мерки за коригиране
са свързани
главно с
увеличения
на данъка
върху
продажбите и
на подоходните
данъци.
(11)
Ефективността
на
обществените
услуги не е в
крак с
развитието
на
производителността
в частния
сектор.
Финландия
подготвя
административни
реформи по
отношение на
структурата
на общините и
на здравните и
социалните
услуги.
Общинската
реформа се
основава на
доброволното
сливане на
общини с
финансови
стимули от
държавата.
Резултатите
от
доброволното
сливане са
все още
несигурни.
Услугите по
осигуряване
на социални и
здравни
грижи трябва
да се
предоставят
от пет
регионални
доставчици,
като и
общините ще
продължат да
участват в
осигуряването
на услугите.
Все още
липсва
подробна
информация,
като за
есента на 2014 г. е
планирано
законодателно
предложение.
Новите
структури
трябва да
бъдат
изградени до
началото на 2017
г.  Законът от
юли 2013 г. за
подкрепа на
функционалния
капацитет на
възрастните
хора,  който
поставя
по-силен
акцент върху
превенцията,
рехабилитацията
и независимия
живот, следва
да допринесе
за
намаляването
на
потребността
от
институционални
грижи и
ограничаването
на бъдещите
разходи за
дългосрочни
грижи.
(12)
Основното
предизвикателство
на пазара на
труда за
Финландия
продължава да
бъде
дългосрочното
предлагане
на работна
ръка, тъй
като броят на
хората,
напускащи
пазара на
труда,
понастоящем
е по-висок от
броя на
навлизащите.
За да се
отговори на търсенето
на работна
ръка, в
бъдеще са
необходими
удължаване
на работната
кариера и подобряване
на
предлагането
на пазара на
труда.
Програмата
за
структурната
политика на
правителството
за 2013 г.
включва
мерки за
удължаване
на работната
кариера и
подобряване
на предлагането
на работна
ръка,
включително
увеличаване
на стимулите
за приемане
на предложена
работа.
Финландия
започна да
намалява ранното
напускане на
пазара на
труда, но
продължават
да
съществуват
някои
механизми, като
например
„тунела на
обезщетения
за безработицата“,
с който някои
по-възрастни
безработни
могат при
определени
условия без прекъсване
да получават
обезщетения
за безработица,
докато се
пенсионират.
Наскоро
въведеният
коефициент
на очаквана
продължителност
на живота и
трикратното
увеличение на
процентите
на
натрупване
на права
изглежда
имат
ограничен
ефект върху
практиките
на
пенсиониране.
Освен това,
тъй като очакваната
продължителност
на живота
нараства
по-бързо от
предвиденото,
а хората не
работят по-дълго,
съществува
опасност
адекватността
на пенсиите
да спадне.
Финландия си
е постави за
цел до 2025 г.
ефективната
възраст за
пенсиониране
да бъде
покачена на
най-малко 62,4
години.
Спорно е дали
целта да може
да бъде постигната
без нови
мерки като
повишаване
на
законоустановената
пенсионна
възраст и
увеличени
усилия за
повишаване
на пригодността
за заетост на
по-възрастните
работници.
Социалните
партньори
работят по своето
предложение
за реформа на
пенсионната
система,
която да бъде
приложена от
новото правителство
след общите
избори през
пролетта на 2015
г. и да влезе в
сила в
началото на 2017
г. Финландия
предприе
важни и
амбициозни
мерки за
справяне с
младежката и
дългосрочната
безработица. Трайното
придобиване
на умения, за
които има
работни
места, от
страна на
целевите
групи,  както и
подобряването
на тяхното
положение на
пазара на
труда ще
отнеме време.
(13)
Финландия
предприе
мерки за
подобряване на
цялостната
конкурентна
среда и
известен
напредък е
постигнат
при изпълнението
на
програмата
за
здравословна
конкуренция.
Органите за
защита на
конкуренцията
и на
потребителите
бяха слети и новата
структура е
на ранен етап
на изграждане.
Законът за
защита на
конкуренцията
вече налага
ограничения
на
господстващото
положение в
търговията
на дребно с
потребителски
стоки, а на
финландския
орган за
защита на
конкуренцията
и
потребителите
са предоставени
конкретни
правомощия
да се намесва
при
определени
условия
срещу
икономическите
дейности,
извършвани
от публични
органи, които
нарушават
конкуренцията
на пазара.
Пазарът на
дребно във
Финландия е
силно
концентриран,
като има
някои
фактори в
съответното законодателство,
които
потенциално
намаляват
ефективността
на
конкуренцията
и укрепват позициите
на двамата
лидери на
пазара на дребно.
Примерите
включват
градоустройственото
планиране,
чиито
изисквания
са много
строги, както
за големи
търговски
обекти, така
и за малки
единици.
Разпоредбите
за земеползването
и
планирането
в момента са
подложени на
преглед, като
това създава
възможност в
тях да се
увеличи
подкрепата
за „здравословната“
конкуренция.
Търговията
на дребно
продължава
да бъде сред
най-силно
регулираните
в държавите
членки,
включително
пречките
пред
конкуренцията,
създадени
със строителните
изисквания
към големите
търговски
обекти за
продажба на
дребно.
(14)
Възстановяването
на растежа и
конкурентоспособността
е ключово
предизвикателство
за
финландската
икономика.
Финландия заема
много високо
място в
международните
класации за
конкурентоспособност,
но въпреки
това през 2007—2012 г.
губи пазарен
дял на износа
с най-бързи
темпове в ЕС.
Интензивността
на НИРД в
предприятията
се понижава и
националната
цел за
разходи за
НИРД
изглежда все
по-трудно
достижима. Критичен
въпрос е
доколко
финландската
система за
научноизследователска
дейност и
иновации е
ефективна
при превръщането
на
инвестициите
в НИРД в нови
иновативни
продукти и
услуги. В
момента не са
налице
достатъчно
инвестиции
за
превръщането
на
потенциала
на НИРД в
нови
продукти.
Ограниченият
брой големи
фирми
износители,
продаващи тясна
продуктова
гама, както и
по-ниската склонност
на
финландските
малки
дружества да
изнасят,
влияят върху
търговските
показатели и
върху
потенциалния
растеж. Експортният
потенциал би
могъл да се
стимулира
чрез предоставяне
на
допълнителна
специфична подкрепа
за
интернационализирането
на малките
предприятия.
Финландия
даде ход на реформи
по отношение
на
капацитета
за създаване
на
иновативни
продукти и
подкрепата
за
диверсификацията
на
промишлеността,
включително
цялостна
реформа на
финансирането
на научноизследователските
институти и
научните
изследвания.
Програмата
на
правителството
от 2013 г. за
структурната
политика,
лимитите на
разходите на
сектор
„Държавно
управление“
и фискалният
план за 2015—2018 г. от
март 2014 г. не
съдържат
само мерки за
коригиране и
структурни
реформи, но
също така и
инициативи
за
насърчаване
на растежа и
иновациите. Финландия
би могла да
извлече
полза и от разнообразяването
на своите
енергийни
доставки,
по-специално
с оглед
нейната зависимост
от
един-единствен
доставчик на
газ.
(15)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Финландия. Тя
извърши оценка
на
програмата
за
стабилност и
националната
програма за
реформи.
Комисията
взе предвид не
само тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в
Финландия, но
и тяхното съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид на
необходимостта
от засилване
на цялостното
икономическо
управление
на Европейския
съюз чрез
принос на
равнището на
ЕС към бъдещите
национални
решения.
Препоръките
ѝ в рамките
на
европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1— 5
по-долу.
(16)
С оглед
на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
стабилност
на Финландия,
като становището
му[10]
е изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(17)
С оглед
на
задълбочения
преглед,
направен от
Комисията, и
тази оценка
Съветът
разгледа
националната
програма за
реформи и програмата
за
стабилност.
Неговите
препоръки по
член 6 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 са изразени
по-специално
в препоръки 2, 4
и 5 по-долу.
(18)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
също така
извърши
анализ на
икономическата
политика на
еврозоната
като цяло. Въз
основа на
това Съветът
отправи
специфични
препоръки
към
държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото.
Финландия
следва също
така да
гарантира
пълното и
навременното
изпълнение
на тези
препоръки,
ПРЕПОРЪЧВА
на Финландия
да
предприеме
следните
действия в
периода 2014—2015 г.:
1.           Да
укрепи
бюджетните
мерки за 2014 г. с
оглед на очертаващото
се
несъответствие
със средносрочната
бюджетна цел.
През 2015 г. и след
това да се
придържа към
предвидената
средносрочна
бюджетна цел
и да
гарантира, че
критерият за
дълга се
спазва, като
същевременно
осъществява
благоприятстваща
растежа
фискална политика.
Да прилага
без отлагане
реформите,
заложени в
програмата
за
структурната
политика,
лимитите на
разходите на
сектор „Държавно
управление“ и
фискалния
план за 2015—2018 г. с
цел
преодоляване
на липсата на
фискална
устойчивост
и укрепване
на условия за
растеж.
2.           Да
гарантира
ефективно
изпълнение
на текущите
административни
реформи,
свързани с
общинските
структури и
социалните и
здравните
услуги с цел
увеличаване
на разходната
ефективност
при
предоставянето
на публични
услуги.
3.           Да
подобри
използването
на пълния
потенциал на
работната
сила на
пазара на
труда,
включително
чрез повишаване
на равнището
на заетост и
пригодността
за заетост на
по-възрастните
работници,
намаляването
на
възможностите
за преждевременно
напускане на
пазара на
труда и обвързване
на
законоустановената
възраст за
пенсиониране
с промените
на
продължителността
на живота. Да
подобри
положението
на пазара на
труда на
младите хора
и трайно безработните,
като особено
се набляга
върху професионалното
образование
и целевите мерки
за активиране.
4.           Да
продължи с
усилията за
повишаване
на конкуренцията
на пазарите
на стоки и
услуги, особено
в сектора на
търговията
на дребно, чрез
прилагане на
програмата
за насърчаване
на
здравословната
конкуренция,
включително
изменения на
закона за
земеползване
и
градоустройство,
така че да
оказва
по-голяма
подкрепа на
здравословната
конкуренция.
5.           Да
продължи да
засилва
както
капацитета на
Финландия за
създаване на
иновативни
продукти,
услуги и
дружества с
висок ръст в
бързо
променяща се
среда, така и
диверсификацията
на
промишлеността,
по-специално
чрез
повишаване
на стимулите
за инвестиции
във
Финландия и
по-нататъшно
улесняване
на
излизането
на по-малките
дружества на
експортните
пазари. Да
ускори развитието
на
трансграничните
газопреносни
връзки с Естония.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               OВ L 306, 23.11.2011 г., стp.
25.
[3]               COM(2014) 427 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 и P7_TA(2014)0129.
[5]               OВ L 140, 27.5.2013 г., стp.11.
[6]               C(2013) 8012 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 89 final.
[10]             Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета.