title: Препоръка (ЕС) 2022/554 на Комисията от 5 април 2022 година относно признаването на квалификациите на лицата, бягащи от руското нашествие в Украйна

text:
               6.4.2022

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               LI 107/1

      ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2022/554 НА КОМИСИЯТА
      от 5 април 2022 година
      относно признаването на квалификациите на лицата, бягащи от руското нашествие в Украйна
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  След непредизвиканата руска военна агресия и нашествие в Украйна на 24 февруари 2022 г., които Европейският съюз осъди по възможно най-категоричен начин, Европейският съюз е изправен пред безпрецедентен приток от хора, бягащи от войната и търсещи закрила. Броят на разселените от домовете си и принудени да напуснат Украйна достигна около четири милиона души.

                  (2)

                  В своето съобщение „Европейска солидарност с бежанците и бягащите от войната в Украйна“ от 8 март 2022 г. (1) Комисията обобщи значителната подкрепа, която ЕС е предоставил на хората, бягащи от руското нашествие в Украйна, както и на държавите членки, които ги приемат. Това включва пряка хуманитарна помощ, спешна помощ за гражданска защита, подкрепа на границата, както и ясен правен статут, който позволява на хората, бягащи от войната, да получат незабавна закрила в ЕС.

                  (3)

                  В своето съобщение „Топло посрещане на хората, бягащи от войната в Украйна: подготовка на Европа за удовлетворяване на нуждите“ от 23 март 2022 г. (2) Комисията определи мерки за подпомагане на бягащите от руското нашествие в Украйна и за да им се гарантира, че могат ефективно да се ползват от правата си. Става дума не само за непосредствени мерки по осигуряване на подслон, хуманитарна помощ и достъп до здравеопазване, но и действия, които да гарантират, че хората се интегрират безпроблемно в приемащите държави и могат да се ползват от образование, жилищно настаняване и работни места. Правителствени органи, НПО и доброволци в държавите членки, особено в държавите на първо влизане (Полша, Румъния, Словакия и Унгария), но също и в държавите на крайно местоназначение, правят всичко възможно, за да съдействат на бягащите от руското нашествие в Украйна и да им предоставят закрила.

                  (4)

                  Решение за изпълнение (ЕС) 2022/382 на Съвета (3), с което се задейства механизмът за временна закрила, предвиден в Директива 2001/55/ЕО (4), осигурява на бягащите от руското нашествие в Украйна ясен правен статут веднага щом пристигнат в Европейския съюз. Временната закрила първоначално е в сила 1 година и може на два пъти да се поднови автоматично за по 6 месеца. Временната закрила включва разрешение за пребиваване, социална подкрепа и здравеопазване, както и достъп до жилищно настаняване, образование и заетост.

                  (5)

                  В член 12 от Директива 2001/55/ЕО се посочва, че държавите членки трябва да разрешат на лицата, ползващи се от временна закрила, да търсят работа или да упражняват свободна професия при спазване на разпоредбите, уреждащи съответната професия, както и да се възползват от образователни възможности за възрастни, професионално обучение и придобиване на практически опит.

                  (6)

                  Правото на достъп до пазара на труда е ключов аспект на временната закрила. Опитът показва, че на гражданите на държави извън ЕС, и по-специално на бежанците, често се налага да заемат работни места под нивото на своята квалификация (5). Осигуряването на опростен и бърз механизъм за признаване на квалификацията ще допринесе до голяма степен за това лицата, ползващи се от временна закрила, да заемат работни места, за които са квалифицирани. Това улеснява тяхната интеграция и води до по-добро използване на техните умения, което е от полза както за самите хора, така и за приемащата общност. Той също така гарантира, че хората придобиват подходящ опит и умения през периода на временна закрила, което означава, че при завръщането си в родните страни те ще разполагат с по-висока квалификация.

                  (7)

                  В плана за действие на Комисията относно интеграцията и приобщаването за периода 2021—2027 г. (6) е отразен фактът, че по-лесното признаване на квалификациите, придобити в държави извън ЕС, и по-добрата съпоставимост с квалификациите на ЕС имат ключово значение за по-бързото и по-справедливо приобщаване на бежанците и мигрантите на пазара на труда. В него също така се признава, че много високообразовани мигранти и бежанци, по-специално сред жените, разполагат с твърде висока квалификация в сравнение с работата си, което може да доведе до загуба на умения. Планът за действие насърчава държавите членки да гарантират, че процедурите по признаване на чуждестранни квалификации са бързи, справедливи, прозрачни и достъпни.

                  (8)

                  Ако някоя държава членка е избрала да регламентира определена професия (7), лицата, ползващи се от временна закрила, ще трябва да получат признаване на професионалните си квалификации, за да упражняват регламентирани дейности като заети или самостоятелно заети лица в тази професия. В зависимост от държавата членка това може да се отнася например за различни групи здравни, преподавателски, юридически, социални или занаятчийски професии. Признаването на професионалните квалификации на граждани на трети държави се извършва на национално равнище, като се прилагат правото и процедурите на приемащата държава членка, освен ако не се прилагат международни споразумения.

                  (9)

                  Изискванията спрямо нерегламентираните професии не са уредени законодателно и могат да бъдат както много специфични, така и много общи. За тези професии няма регулаторни пречки пред наемането на работа на лице, чиито квалификации не са признати, и не съществува единен процес за признаване на квалификациите за целите на достъпа до нерегулирани професии (8).

                  (10)

                  Някои държави членки и региони срещат недостиг на кадри в редица професии в промишлените екосистеми (9), включително в няколко регулирани професии. Признаването на професионалните квалификации може да спомогне за преодоляване на част от този недостиг и за постигане на по-балансиран пазар на труда.

                  (11)

                  Признаването на професионалните квалификации следва да се допълни с уредба, която да позволи действително упражняване на професиите, избягване на бюрократичните пречки и консултация за лицата, които се нуждаят от това.

                  (12)

                  Признаването на професионалната квалификация не е първото нещо, което занимава съзнанието на хората, които бягат от война. Важно е обаче да им се осигури основна информация и яснота в процедурите за по-лесна ориентация, когато възникне нужда. В допълнение към предоставяната от държавите членки информация Комисията създаде уебстраницата „Солидарност на ЕС с Украйна“ (10).

                  (13)

                  Съгласно Решение за изпълнение (ЕС) 2022/382 на Съвета освен за украинските граждани държавите членки трябва да осигурят временна закрила или подходяща закрила съгласно националното законодателство и за гражданите на държави извън ЕС, различни от Украйна, които могат да докажат, че са пребивавали законно в Украйна преди 24 февруари 2022 г. въз основа на разрешение за постоянно пребиваване. Поради това, освен по отношение на лицата, ползващи се с временна закрила, Комисията насърчава държавите членки, доколкото това е възможно съгласно националното законодателство, да приложат настоящата препоръка и по отношение на лица, които са избягали от руското нашествие в Украйна и се ползват от подходяща закрила съгласно националното законодателство в съответствие с посоченото решение.

                  (14)

                  Директива 2005/36/ЕО (11) не се прилага за граждани на трети държави, включително за тези, които се ползват от временна закрила. Тя съдържа правила за признаване на квалификации от трети държави, предоставени на граждани на ЕС. С нея на държавите членки се вменява задължение да не признават квалификации на граждани от ЕС или от държави извън ЕС, свързани с професиите, изброени в дял III, глава III, освен ако не са изпълнени минималните квалификационни изисквания, определени в тази глава. Въпросните професии са: лекари, някои лекарски специалности, медицински сестри с общ профил, лекари по дентална медицина, ветеринарни хирурзи, акушерки, фармацевти и архитекти. Когато хората с професионална квалификация, бягащи от руската агресия, не изпълняват тези минимални изисквания за обучение, от съществено значение е да се намерят решения как те да си набавят липсващите компетентности или как да се постигне подходяща и бърза интеграция на пазара на труда.

                  (15)

                  Настоящата ситуация се характеризира с бърз приток на много голям брой хора, много от които е възможно да са с високи квалификации. Отдавна установените системи и процедури за признаване в държавите членки може да не са пригодени за обработването на такъв голям брой заявления едновременно. По-специално компетентните органи в приемащите държави членки може да не са в състояние да оценят поотделно всеки един случай и да извършат съответния подробен анализ.

                  (16)

                  Информацията за украинските квалификации, украинската квалификационна система и украинската квалификационна рамка е от решаващо значение, за да могат държавите членки бързо да рационализират процесите и да оценяват заявленията за признаване на квалификации.

                  (17)

                  Украйна е член на Европейското пространство за висше образование, създадено в рамките на процеса от Болоня. Процесът от Болоня осигурява съгласуваност на системите за висше образование в целия европейски регион и насърчава справедливото и прозрачно признаване на квалификациите. Една от основните му цели е да съдейства за мобилност на кадрите и студентите. Държавите, участващи в процеса от Болоня, имат споразумение да гарантират взаимното признаване на квалификациите за академични цели. Правилата за признаване на квалификациите за висше образование както за професионални цели, така и за по-нататъшно обучение са определени в Конвенцията за признаване на квалификациите, отнасящи се до висшето образование в Европейския регион (Лисабонската конвенция за признаване на квалификациите) (12), по която са страни всички държави членки освен Гърция, както и Украйна и други държави, които не са членки на ЕС.

                  (18)

                  Мрежата ENIC-NARIC (Европейска мрежа от информационни центрове в европейския регион — Национални информационни центрове за академично признаване в Европейския съюз) разработи проекта Q-entry по линия на програмата „Еразъм+“. Става дума за база данни, която обхваща държавите членки и държавите извън ЕС и съдържа информация за квалификациите в края на средното образование, които дават достъп до висше образование. Тази база данни включва информация за украинските квалификации и може да се използва в процеса на признаване на квалификациите на лица, ползващи се от временна закрила.

                  (19)

                  Възможно е държавите членки да бъдат изправени пред предизвикателството заявителите да не могат да представят удостоверения за професионални квалификации. Хората, бягащи от руското нашествие в Украйна, може да са били принудени да напуснат без оригиналните си документи за квалификация. Член VII от Лисабонската конвенция за признаване на квалификациите задължава страните по нея да предприемат всички разумни и осъществими стъпки — в рамките на своята правна уредба и в съответствие с нея — за разработване на алтернативни начини за оценка на квалификациите на бежанците в ситуации, в които не могат да бъдат представени документни доказателства за въпросната квалификация. Препоръката относно признаването на квалификациите на бежанците съгласно Лисабонската конвенция за признаване на квалификациите и обяснителния меморандум (13) предоставя допълнителни насоки за това как да действат държавите членки в тази ситуация, за да приложат правилно член VII от Конвенцията.

                  (20)

                  Наред с други държави Украйна отдавна сътрудничи с Европейската фондация за обучение. Европейската фондация за обучение създаде ресурсен център (14) в подкрепа на признаването на украинските квалификации, умения и обучения. Ресурсният център ще разполага с информация и документация като доклади и оценки за украинските квалификации, украинската квалификационна система и рамка и украинската система за образование и обучение в по-широк план. Той ще съдържа също така проучвания и анализи на пазара на труда, доклади по проекти, данни на звената за контакт и връзки към съответните уебсайтове, като например бази данни за квалификациите. На разположение ще бъдат и ресурси, разработени по програмата „Еразъм+“ от националните информационни центрове за академично признаване (NARIC), като например проекта Scand-D и фигуриращи над 300 украински дипломи. Ресурсният център ще препраща към съответните бази данни и информация за украинската система за висше образование и нейните академични квалификации, достъпни на уебсайта на Вашата Европа (15) и на уебсайта на мрежата ENIC-NARIC (16).

                  (21)

                  Разработеният от Комисията инструмент eTranslation беше адаптиран и в него бе добавен украински език. Превод от руски език също е възможен и може да бъде полезен, като се има предвид, че много специалисти в Украйна са получили дипломите си на руски език. Инструментът позволява разпознаване на текст в снимки или сканирани документи чрез оптично разпознаване на символи (OCR). Това ще позволи на компетентните органи да спестят време и да ускорят процесите.

                  (22)

                  Налице е все по-голямо търсене на здравни специалисти за непосредствените медицински нужди на хората, бягащи от руското нашествие в Украйна. Квалифицираните специалисти с различен опит в областта на здравеопазването могат да допринесат за посрещането на тези нужди. Особено ударение трябва да се постави върху педиатрията и свързаните с нея медицински специалности поради големия брой деца сред хората, бягащи от руското нашествие в Украйна, както и върху услугите, свързани с психичното здраве, тъй като бягащите от войната може да са травмирани от преживяното. Езиковата бариера не бива да попречи на възможно най-бързото обгрижване на тези лица с цел ограничаване на последствията. Когато пряката устна комуникация е от решаващо значение за изграждането на доверие и за успешно лечение, специалистите, говорещи украински, биха могли да предоставят необходимата услуга.

                  (23)

                  По време на кризата с COVID-19 Комисията публикува насоки, които обхващат признаването на здравни специалисти с квалификации от държави извън ЕС/ЕАСТ (17).

                  (24)

                  Като се има предвид броят на децата, избягали от Украйна по време на войната, съществува голямо търсене на учители, говорещи украински език, които могат да помогнат на тези деца да се интегрират в училище и възможно най-скоро да се сдобият с редовен режим. Експертите подчертават колко важен e училищният режим за децата, тъй като той може да им помогне в емоционално отношение при иначе непоносими и ужасяващи обстоятелства (18). От решаващо значение е да се осигурят на правителствата и другите органи необходимите ресурси и капацитет да предоставят както на разселеното, така и на местното население достъп до цялостно, съобразено с потребностите и качествено образование. Това важи на всички равнища — образование и грижи в ранна детска възраст, основно, средно, професионално и висше образование. За да се постигне това и за да се постави ударение на междукултурното измерение в рамките на приемащата образователна система, органите следва да използват оптимално разселените преподаватели и педагози (19). Когато не съществуват възможности за преподаване в класната стая, може да се търсят решение посредством дистанционно обучение. Порталът за училищно образование „Еразъм+“ осигурява помощни материали, документи с насоки и образователни ресурси за учители и други служители, включително на украински език.

                  (25)

                  С решение на Комисията от 19 март 2007 г. беше създадена група от координатори за признаване на професионалните квалификации (20), за да се установи, наред с другото, сътрудничество между органите на държавите членки и Комисията по въпроси, свързани с признаването на професионалните квалификации. Възможно е държавите членки вече да са разработили всеобхватни системи за оценка и признаване на квалификации, издадени извън ЕС. Групата на координаторите може да служи като форум за Комисията и държавите членки за поддържане на постоянен диалог с цел наблюдение на ефективното изпълнение на настоящата препоръка. Участието на представители на лицата, бягащи от руската агресия, украинските компетентни органи и гражданското общество са от решаващо значение за ефективното изпълнение на препоръките.

                  (26)

                  Комисията може да предостави на държавите членки, по тяхно искане, подходящ експертен опит за изпълнението на тези препоръки по линия на своя инструмент за техническа подкрепа.

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

         ОРГАНИЗИРАНЕ НА ПРИЗНАВАНЕТО НА ПРОФЕСИОНАЛНИТЕ КВАЛИФИКАЦИИ НА ЛИЦА, ПОЛЗВАЩИ СЕ ОТ ВРЕМЕННА ЗАКРИЛА

                  1.

                  Комисията насърчава държавите членки да гарантират, че специалистите, които се ползват от временна закрила съгласно Директива 2001/55/ЕО, могат да получат достъп до работни места, съответстващи на тяхното квалификационно равнище, като разчитат на ефикасна, бърза и добре функционираща система за признаване на техните професионални квалификации. В този контекст държавите членки следва да предприемат мерки за оценка на очаквания брой пристигащи специалисти, за да се гарантира, че те разполагат с достатъчен капацитет за обработване на заявленията за признаване на квалификациите.

                  2.

                  Комисията препоръчва на държавите членки да издават бързо своите решения за признаване на квалификациите на пристигащи специалисти, които се ползват от временна закрила. Ако са налице значителни разлики между обучението, придобито в държавата по произход на специалиста, и обучението, необходимо за същата дейност в приемащата държава членка, държавите членки следва да вземат решение за налагане на компенсационна мярка във възможно най-кратък срок, като те се насърчават да го направят в срок от не повече от един месец, след като заявителят е поискал признаване.

                  3.

                  Комисията препоръчва на държавите членки да сведат до минимум формалностите за признаване на професионалните квалификации. За тази цел държавите членки се приканват:

                              —

                              да ускорят процеса чрез въвеждане на съкратени процедури за разглеждане на молбите на специалисти, които се ползват от временна закрила;

                              —

                              да гарантират, че се изискват само документи от съществено значение;

                              —

                              да приемат други видове доказателства, различни от оригиналните документи (напр. цифрови копия);

                              —

                              да премахнат определени изисквания, например да не се изискват заверени преводи;

                              —

                              да намалят или премахнат разходите, като например таксите за заявления, когато това е възможно.

                        При колебание относно автентичността на квалификацията, проверката следва да бъде бърза и ефикасна. За тази цел могат да се използват цифрови инструменти като FRAUDOC — Насоки относно съмнителните учебни заведения и документните измами за оценители на удостоверения (21).

                  4.

                  Комисията насърчава държавите членки да подхождат гъвкаво към пристигащите специалисти, ползващи се от временна закрила, което ще позволи обработката на голям брой заявления в кратък срок с положителен резултат. По-специално държавите членки следва да разгледат възможността да проверяват квалификациите на специалистите само ако това е от съществено значение и следва да премахнат всички ограничения и изисквания, които не са абсолютно необходими. Комисията напомня на приемащите държави членки, че те имат право, но не са задължени, да проверяват квалификациите на специалистите, за които не съществуват хармонизирани минимални изисквания за обучение.

                  5.

                  Тя насърчава държавите членки да набележат ситуациите, при които задълбочената оценка на заявленията за признаване на квалификация не е от съществено значение особено в случаите, когато държавата членка е направила в миналото оценка на квалификацията за дадена професия и няма сериозни съмнения относно нейната еквивалентност със сравнимите квалификации в приемащата държава членка. Ако резултатът от такава предишна оценка е бил положителен, не се налага задълбочена оценка.

                  6.

                  Комисията настоятелно призовава държавите членки да осигурят бързи и ефикасни процедури по признаване, дори когато е необходима задълбочена оценка на квалификациите. В такива случаи оценката на приемащата държава членка би могла да следва подход, подобен на този при общата система за признаване на квалификациите съгласно Директива 2005/36/ЕО.

         УЛЕСНЯВАНЕ НА АКАДЕМИЧНОТО ПРИЗНАВАНЕ НА ПРОФЕСИОНАЛНИТЕ КВАЛИФИКАЦИИ НА ЛИЦА, ПОЛЗВАЩИ СЕ ОТ ВРЕМЕННА ЗАКРИЛА

                  7.

                  Комисията препоръчва на държавите членки да създадат условия за бързи, гъвкави и ефикасни процедури за академично признаване от страна на отговорните институции.

                  8.

                  Тя им препоръчва автоматично да признават украинските квалификации за висше образование, които отговарят на всички изисквания на процеса от Болоня.

                  9.

                  Към държавите членки се отправя също така препоръка да предоставят допълнителна подкрепа на националните информационни центрове за академично признаване (NARIC) като им осигурят необходимите ресурси и способност за обработване на по-голям брой заявления, както и капацитет да предоставят подкрепа, насоки и обучение за оценителите на квалификации.

                  10.

                  Комисията препоръчва, доколкото е възможно и в съответствие с националното право, решението за признаване, постановено в една държава членка, да бъде признавано в други държави членки.

         ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА ЕЛЕКТРОННИ ИНСТРУМЕНТИ

                  11.

                  Комисията препоръчва на държавите членки да предоставят на своите екипи, работещи „на първа линия“, подходяща и основна информация на украински език относно процедурите за признаване на тяхната територия. Информацията следва също така да бъде достъпна в цифров вид и да бъде съобразена с нуждите и положението на хората, пристигащи от Украйна, като се разясняват по-специално различията между Украйна и приемащата държава.

                  12.

                  Комисията насърчава държавите членки да използват инструмента за автоматичен превод eTranslation (22) като средство за ускоряване на процесите на признаване. Когато е възможно, машинният превод следва да е достатъчен.

                  13.

                  Комисията насърчава държавите членки за повече прозрачност помежду им и с Комисията и да обменят цялата информация, с която разполагат, за украинските квалификации и украинската образователна система. По искане на Комисията Европейската фондация за обучение създаде ресурсен център за украинските квалификации, където може да се обменя информация за тях.

         КАК СЕ ПОСТЪПВА ПРИ ЛИПСА НА ИЗЧЕРПАТЕЛНИ ДОКУМЕНТИ ЗА КВАЛИФИКАЦИИ

                  14.

                  При липса на изчерпателни документи за квалификации Комисията насърчава държавите членки първо да проверят дали е възможно от украинските органи да се получи надеждно потвърждение за придобита квалификация. За да улесни този процес, Комисията ще работи с държавите членки в сътрудничество с украинските органи и институциите, издаващи документите, за потвърждение за липсващи документи за квалификации и ще проучи възможността за това дали европейските цифрови удостоверения за обучение (23) могат да се използват за преиздаване на документи за квалификации в цифров формат за тази цел.

                  15.

                  Комисията напомня на държавите членки, че ако не е възможно друго решение, то посредством Европейския паспорт за квалификации за бежанци (24), разработен от Съвета на Европа заедно с партньори на организацията, се предлага оценка на квалификациите, придобити след средното образование, въз основа на наличната документация и структурирано интервю. Въпреки че този паспорт за квалификации сам по себе си не представлява официален акт за признаване, той спомага за оценката на квалификациите, които бежанецът вероятно има, и може да се прилага и за лица, ползващи се от временна закрила. Могат да бъдат проучени и други начини, като например паспорта за квалификации, разработен от ЮНЕСКО (25), и подобни системи, разработени в рамките на програмата „Еразъм +“ (например вариантите по REACT — за бежанците и признаването на квалификации) (26).

         СПЕЦИАЛНИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА НЯКОИ ПРОФЕСИИ

                  16.

                  Комисията насърчава държавите членки да проучат начини как хората, ползващи се от временна закрила, могат, когато е целесъобразно, да бъдат наети в областта на здравните услуги, включително чрез:

                              —

                              определяне на добри практики, т.е. как граждани на държави извън ЕС могат да участват в ускорени програми в областта на здравните професии, за да се улесни упражняването от тях на тези професии;

                              —

                              оценка на осъществимостта за извънтериториални здравни съоръжения, където здравните работници, ползващи се от временна закрила, могат да лекуват лица, разселени от Украйна (напр. украински полеви болници, работещи на територията на държава членка);

                              —

                              оценка на украинските учебни програми за медицински професии и когато е възможно — разработване на краткосрочни програми за повишаване на квалификацията, за да се изпълнят минималните стандарти за обучение, изисквани за определени професии.

                  17.

                  За специалисти с квалификации, които не отговарят на минималните изисквания за обучение, определени в Директива 2005/36/ЕО, Комисията насърчава държавите членки да прилагат същия подход, както този в насоките за кризата с COVID-19 за признаване на квалификации на здравни специалисти от държави извън ЕС/ЕАСТ. Държавите членки все пак могат да разрешат на лица, ползващи се от временна закрила, да извършват определени дейности със статут, различен от този на пълноправен представител на професията. Например на квалифицирана медицинска сестра от трета държава, чието обучение не отговаря на минималните изисквания за обучение, може да бъде разрешено да работи като здравен асистент.

                  18.

                  Комисията приканва държавите членки да проучат различни начини, за да гарантират, че за учители и други специалисти в областта на образованието достъпът до съответния сектор на дейност се осигурява своевременно, например чрез:

                              —

                              наемане на работа на лица, ползващи се от временна закрила, които са придобили професионалната си квалификация на учител в Украйна в училища, в които са разпределени деца, бягащи от руското нашествие в Украйна;

                              —

                              предлагане на езиково обучение на преподаватели;

                              —

                              разпределяне на говорещите украински език учители в училищата с допълнителен капацитет и недостиг на учители;

                              —

                              промяна на договорите на учители с професионална квалификация, придобити в Украйна, които са временно наети като помощник-учители в приемащите държави, на договори с квалифицирани учители скоро след признаването на професионалната квалификация;

                              —

                              подкрепа за студентите с педагогически профил, ползващи се от временна закрила, за достъп до педагогическо образование и обучение в приемащите държави.

                  19.

                  Комисията приканва държавите членки да улеснят наемането на персонал в сферата на образованието, ползващ се от временна закрила, на работа в структури, които предлагат формално образование и грижи за деца в ранна детска възраст, като например детски ясли и детски градини, както и в неформални структури, като например детски центрове, като се отчита голямото разнообразие в тази професионална сфера в Европа.

                  20.

                  Комисията подчертава, че за мерките за улесняване на наемането на специалисти в сферата на образованието и обучението, ползващи се от временна закрила, се отчитат националните разпоредби за закрила на децата и младежите.

         УЛЕСНЯВАНЕ НА УПРАЖНЯВАНЕТО НА РЕГЛАМЕНТИРАНИ ПРОФЕСИИ

                  21.

                  Комисията насърчава държавите членки да гарантират, че лицата с професионална квалификация могат да упражняват професията си, за да имат достъп до пазара на труда, след като получат признаване на професионалните си квалификации, без излишни административни пречки и като получават подкрепата, от която се нуждаят.

                  22.

                  Комисията препоръчва на държавите членки да не въвеждат, нито да продължават да имат изискване дружествата да доказват, че не могат да наемат гражданин на ЕС, преди да наемат на работа лице, ползващо се от временна закрила.

                  23.

                  Комисията препоръчва на държавите членки да гарантират, че всички съответни професионални умения и компетентности на лицата, ползващи се от временна закрила, се оценяват и вземат под внимание, независимо дали са придобити чрез формално или неформално обучение, или чрез самостоятелно учене. Комисията насърчава държавите членки да оказват съдействие на лицата при отбелязването на техните умения и квалификации, включително чрез предоставяне на индивидуална подкрепа. За улесняване на това отбелязване и оценка на уменията и компетентностите може да се използва Европас (27) и инструмент на ЕС за профилиране на уменията на гражданите на трети държави (28).

                  24.

                  Комисията препоръчва на държавите членки да въведат мерки за улесняване на упражняването на професии за лица, ползващи се от временна закрила, които нямат познания или имат само ограничени познания по езика на приемащата държава, като например езикови курсове или условия за упражняване на професията под надзор или в среда, в която езикът на приемащата държава не е необходим.

         ПОСЛЕДВАЩИ ДЕЙСТВИЯ ВЪВ ВРЪЗКА С ПРЕДЛОЖЕНИТЕ МЕРКИ

                  25.

                  Комисията приканва държавите членки да си сътрудничат тясно с украинските власти, представителите на украинското гражданско общество, включително украинската диаспора, и Комисията, за да окажат своята подкрепа за практически решения за признаването на квалификациите и безпроблемното интегриране на пазара на труда на лицата, ползващи се от временна закрила.

                  26.

                  Комисията ще бъде инициатор и координатор на специални срещи в рамките на групата от координатори за признаване на професионалните квалификации. Тази група ще заседава редовно, за да обсъжда национални практики и обменя информация по тази тема. На тези срещи Комисията ще кани представители на съответните украински органи. Ще се провеждат дискусии и партньорско обучение и в други съответни структури, като работните групи в рамките на Европейското пространство за образование и Мрежата от информационни центрове за академично признаване (ENIC-NARIC).

                  27.

                  Комисията отправя искане към държавите членки да споделят своя експертен опит в специалните извънредни срещи с цел ускоряване на процеса и избягване на дублирането. На този етап от решаващо значение остават сътрудничеството, най-добрите практики и обширният обмен на информация.

         Съставено в Брюксел на 5 април 2022 година.

               За Комисията

            Thierry BRETON

               Член на Комисията

         (1)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Европейска солидарност с бежанците и бягащите от войната в Украйна“, COM(2022) 107 final.

         (2)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — „Топло посрещане на хората, бягащи от войната в Украйна: подготовка на Европа за удовлетворяване на нуждите“, COM (2022) 131 final.

         (3)  Решение за изпълнение (ЕС) 2022/382 на Съвета от 4 март 2022 г. за установяване на съществуването на масово навлизане на разселени лица от Украйна по смисъла на член 5 от Директива 2001/55/ЕО и за въвеждане на временна закрила (ОВ L 71, 4.3.2022 г., стр. 1).

         (4)  Директива 2001/55/ЕО на Съвета от 20 юли 2001 г. относно минималните стандарти за предоставяне на временна закрила в случай на масово навлизане на разселени лица и за мерките за поддържане на баланса между държавите членки в полагането на усилия за прием на такива лица и понасяне на последиците от този прием (OB L 212, 7.8.2001 г., стр. 12).

         (5)  OECD (2019), Ready to Help?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants (Готови да помогнем: за по-устойчиви системи за интеграция на бежанците и други уязвими мигранти), OECD Publishing, Париж,https://doi.org/10.1787/9789264311312-en

         (6)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „План за действие относно интеграцията и приобщаването за периода 2021 — 2027 г.“, COM(2020) 758 final.

         (7)  Съгласно член 3, параграф 1, буква а) от Директива 2005/36/ЕО „регламентирана професия“ е: професионална дейност или съвкупност от професионални дейности, достъпът до които, упражняването на които или един от начините на упражняване на които са подчинени, пряко или непряко, от законовите, подзаконовите или административните разпоредби, на притежаването на определени професионални квалификации; по-специално, използването на професионално звание, ограничено от законови, подзаконови и административни разпоредби до титулярите на определена професионална квалификация, представлява начин на упражняване.“

         (8)  https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx

         (9)  Има информация за недостиг например на водопроводчици, медицински сестри, заварчици, строителни инженери, общопрактикуващи лекари, зидари, електротехници, счетоводители и майстори на покриви. Вж. Европейски орган по труда (2021 г.), Доклад относно недостига и излишъците на работна ръка, ноември 2021 г., https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20%20surpluses%20report.pdf

         (10)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_bg

         (11)  Директива 2005/36/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 септември 2005 г. относно признаването на професионалните квалификации (ОВ L 255, 30.9.2005 г., стр. 22).

         (12)  https://www.coe.int/en/web/higher-education-and-research/lisbon-recognition-convention

         (13)  https://rm.coe.int/recommendation-on-recognition-of-qualifications-held-by-refugees-displ/16807688a8

         (14)  https://www.etf.europa.eu/en/education-and-work-information-ukrainians-and-eu-countries/education-and-work-eu-support-ukraine

         (15)  https://europa.eu/youreurope/citizens/work/professional-qualifications/index_bg.htm

         (16)  https://www.enic-naric.net/ukraine.aspx?srcval=ukraine

         (17)  Съобщение на Комисията „Насоки относно свободното движение на медицински специалисти и минимална хармонизация на квалификацията, свързани със спешните мерки в контекста на COVID-19 — препоръки във връзка със Директива 2005/36/ЕО“ (ОВ C 156, 8.5.2020 г., стр. 1).

         (18)  UNHCR (2011), Refugee Education: A Global Review (Обучение за бежанците: Общ преглед), https://www.unhcr.org/4fe317589.pdf

         (19)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Достоен начин на живот: от зависимост от помощи към самостоятелност. Принудителното разселване и развитието“, COM(2016) 234 final

         (20)  Решение на Комисията от 19 март 2007 година за създаване на група от координатори за признаване на професионални квалификации (ОВ L 79, 20.3.2007 г., стр. 38)

         (21)  http://www.cimea.it/it/progetti-in-evidenza/fraudoc/fraudoc-project.aspx

         (22)  https://ec.europa.eu/info/resources-partners/machine-translation-public-administrations-etranslation_bg

         (23)  https://europa.eu/europass/bg/europass-digital-credentials. Цифровите удостоверения Европас имат електронен печат съгласно член 35 от Регламент (ЕС) № 910/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 г. относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар и за отмяна на Директива 1999/93/ЕО (ОВ L 257, 28.8.2014 г., стр. 73). Поради това те следва да се приемат като доказателство за квалификация.

         (24)  https://www.coe.int/en/web/education/recognition-of-refugees-qualifications

         (25)  https://en.unesco.org/themes/education-emergencies/qualifications-passport

         (26)  https://www.nokut.no/globalassets/nokut/artikkelbibliotek/utenlandsk_utdanning/veiledere/toolkit_for_ recognition_of_refugees_qualifications.pdf. Вж. също проекта REACT (REACT — за бежанците и признаването на квалификации)

         (27)  https://europa.eu/europass

         (28)  https://ec.europa.eu/migrantskills/


title: Препоръка на Съвета от 5 април 2022 година относно икономическата политика на еврозоната 2022/C 153/01

text:
               7.4.2022

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 153/1

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 5 април 2022 година
      относно икономическата политика на еврозоната
      (2022/C 153/01)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета по икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  След много дълбока рецесия през 2020 г. икономиката на еврозоната е в процес на стабилно и бързо възстановяване. Растежът на брутния вътрешен продукт (БВП) през второто тримесечие на 2021 г. надхвърли очакванията и според икономическата прогноза на службите на Комисията от есента на 2021 г. се очаква БВП на еврозоната да е нараснал с 5,0 % през 2021 г. Икономиката на еврозоната възвърна равнището си на БВП отпреди кризата през последното тримесечие на 2021 г. Към второто тримесечие на 2021 г. седем държави от еврозоната вече са възстановили равнищата си на БВП отпреди кризата. Очаква се годишният БВП на еврозоната да нарасне с 4,3 % през 2022 г., но възстановяването се очаква да бъде неравномерно в отделните държави и сектори. Вътрешното търсене е основният двигател на растежа на БВП, като е свързано с облекчаването на ограниченията, свързани с пандемията от COVID-19 след въвеждането на ваксинацията, постепенното подобряване на пазарите на труда, усвояването на допълнителните икономии, натрупани по време на периодите на ограничителни мерки, и значителното увеличаване на инвестициите, за което допринасят благоприятните условия за финансиране и подкрепата от Инструмента на ЕС за възстановяване (NextGenerationEU) , създаден с Регламент (ЕС) 2020/2094 на Съвета (3). Съгласно препоръките държавите членки от еврозоната предприеха действия, поотделно и колективно в рамките на Еврогрупата, за да заемат позиция по отношение на политиката в подкрепа на възстановяването от кризата, предизвикана от COVID-19. В бъдеще равнището на несигурност остава високо, със значителни рискове, включително рисковете, свързани с развоя на пандемията, както в рамките на Съюза, така и извън него, което налага внимателно наблюдение.

                  (2)

                  Силното нарастване на вътрешното търсене през 2021 година се сблъска с ограничения по отношение на предлагането, както и с недостиг на ресурси и смущения в логистиката. Освен това недостигът на работна ръка и умения предизвиква все по-голяма тревога в някои сектори и някои държави членки. След няколко години на много ниски стойности инфлацията в еврозоната се повиши от началото на 2021 г. насам, по-специално в резултат на базови ефекти, нарастващи цени на енергията и затруднения с доставките, което предполага, че става дума за преходно явление, свързано с процеса на адаптиране след ограничителните мерки. През ноември 2021 г. инфлацията в еврозоната достигна 4,9 %. Според икономическата прогноза на службите на Комисията от есента на 2021 г. се очаква инфлацията да намалее до 2,2 % през 2022 г. и до 1,4 % през 2023 г.

                  (3)

                  През 2021 г. европейската стратегия за възстановяване беше съсредоточена върху привеждането в действие на NextGenerationEU и на неговия най-мащабен инструмент — Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ), създаден с Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (4). До средата на ноември 2021 г. Съветът прие плановете за възстановяване и устойчивост на 22 държави членки, включително 18 държави от еврозоната, след положителни оценки от страна на Комисията. През следващите години ефективното провеждане на реформите и инвестициите по МВУ ще има силно положително въздействие върху функционирането на икономиките на държавите членки в еврозоната. Ефективното прилагане на МВУ ще насърчи засилването на икономическо и социално сближаване между държавите членки от еврозоната, като се има предвид коефициентът, използван за разпределяне на неговите ресурси. МВУ също така способства за засилване на доверието и допринесе за подпомагането на растежа и макрофинансовата стабилност, в резултат на което бе постигнат баланс при комбинирането на политики и с него бяха допълнени действията на Европейската централна банка (ЕЦБ). Освен че подкрепя възстановяването, МВУ има за цел да се извърши структурно преобразуване на икономиките на държавите членки, по-специално по отношение на провеждането на екологичния и цифровия преход. Осъществяването на съгласувани инвестиции и реформи в рамките на МВУ, успоредно с използването на кохезионните фондове, има за цел да повиши устойчивостта на еврозоната на бъдещи сътресения, да увеличи потенциалното производство по устойчив начин, да се подкрепи заетостта и да бъдат намерени решения на социалните предизвикателства. Освен това емитирането на деноминирани в евро дългови инструменти от Съюза за финансиране на МВУ ще увеличи дълбочината и ликвидността на европейските капиталови пазари и ще допринесе за укрепването на еврото като международна валута. Емитирането на „зелени“ облигации по линия на NextGenerationEU допълнително ще спомогне за насърчаване на устойчивите инвестиции.

                  (4)

                  Осъществяването на реформите и инвестициите, включени в плановете за възстановяване и устойчивост, ще даде възможност да се отпусне финансиране по МВУ и ще спомогне ефективно за постигането на приоритетите на политиката за еврозоната, както и на приоритетите, посочени в препоръките на Съвета от 13 юли 2021 г. относно икономическата политика на еврозоната (5). Осъществяването на реформите и инвестициите ще се отнася, наред с другото, до укрепването на националните институционални рамки, подкрепата за висококачествени публични инвестиции и мерки на политиката в подкрепа на социалното сближаване и справедливия екологичен и цифров преход. Осъществяването на реформите и инвестициите следва да спомогне за гарантиране на устойчиво и приобщаващо възстановяване, за поддържане на потенциала за растеж и за повишаване на устойчивостта. Това е в съответствие със съобщението на Комисията от 24 ноември 2021 г., озаглавено „Годишен обзор на устойчивия растеж за 2022 г.“ и четирите измерения на устойчивата конкурентоспособност, а именно устойчивост на околната среда, производителност, справедливост и макроикономическа стабилност.

                  (5)

                  Осигуряващите подходяща подкрепа и взаимно подсилващи се икономически политики осигуриха ефективна макроикономическа стабилизация и ограничиха въздействието върху резултатите на пазара на труда, като намалиха рисковете от засягане и подкрепиха бързото икономическо възстановяване. Стабилното съчетаване на паричната и фискалната политика, наред със структурните реформи и финансовите политики, ще продължи да бъде от съществено значение за доброто функциониране на еврозоната при пълно спазване на съответните роли на държавите членки и институциите съгласно Договора.

                  (6)

                  Мерките на паричната политика на ЕЦБ имат за цел да се гарантира гладкото функциониране на различните сегменти на финансовия пазар и да се поддържа целостта на трансмисионните канали на паричната политика, и в крайна сметка да се запази средносрочната ценова стабилност. През юли 2021 г. ЕЦБ публикува своята нова стратегия в областта на паричната политика, в която се възприема симетрична цел за инфлация от 2 % в средносрочен план. Управителният съвет на ЕЦБ потвърди също така, че определянето на лихвени проценти от ЕЦБ остава основният инструмент на паричната ѝ политика. През октомври 2021 г. ЕЦБ започна двугодишен етап на проучване по отношение на евентуалното издаване на цифрово евро. Създаването на цифрово евро би изисквало намеса от страна на законодателите на Съюза и Комисията възнамерява да направи законодателно предложение въз основа на член 133 от Договора. В зависимост от модела си такава цифрова валута на централната банка би могла, наред с другото, да предлага публични средства в цифров вид, да подпомага цифровизацията на европейската икономика и активно да насърчава иновациите в областта на плащанията на дребно. Освен това тя би могла да допринесе за засилване на международната роля на еврото и на отворената стратегическа автономност на Съюза.

                  (7)

                  На 19 октомври 2021 г. Комисията прие съобщение със заглавие „Икономиката на ЕС след COVID-19: последици за икономическото управление“, подновявайки дебата относно прегледа на икономическото управление с цел изграждане на широк консенсус за това как да се укрепи рамката на икономическото управление, да се преодолеят макроикономическите дисбаланси и да се намерят решения на фискалните предизвикателства по начин, който да е съобразен с прехода и да благоприятства растежа, като се вземат предвид поуките, извлечени от кризата с COVID-19.

                  (8)

                  Бюджетният дефицит на сектор „Държавно управление“ в еврозоната като цяло се очакваше да достигне 7,1 % от БВП през 2021 г., но да намалее до 3,9 % през 2022 г. Съгласно икономическата прогноза на службите на Комисията от есента на 2021 г. фискалната позиция на еврозоната се очакваше да остане благоприятна през 2021 г. с нарастване на БВП над 1,75 %, и през 2022 г. с нарастване почти до 1 % от БВП. През 2022 г. публичните инвестиции, финансирани както на национално равнище, така и на равнището на Съюза, ще допринесат за подкрепящата позиция. От ноември 2021 г. чрез одобрените по това време от Съвета 18 национални плана за възстановяване и устойчивост в еврозоната ще бъде предоставена широкомащабна финансова подкрепа за държавите членки от еврозоната в размер до 262 милиарда евро под формата на безвъзмездни средства и 139 милиарда евро под формата на заеми в периода до 2026 г. Координацията на националните фискални политики при пълно зачитане на Пакта за стабилност и растеж е от решаващо значение за ефективното реагиране на икономическия шок, причинен от кризата с COVID-19, за устойчивото възстановяване и за правилното функциониране на Икономическия и паричен съюз (ИПС). Въпреки че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2022 г., се очаква тя да бъде деактивирана от 2023 г. С напредването на възстановяването на икономиката фискалната политика преминава от спешни мерки с временен характер към целенасочени мерки в подкрепа на възстановяването. Увеличението на съотношението на дълга към БВП (от 85,5 % от БВП през 2019 г. на 100 % от БВП през 2021 г.) отразява комбинирания ефект от свиването на производството и необходимата политическа реакция на огромното сътресение, предизвикано от COVID-19. Въпреки това, тъй като съотношенията на дълга към БВП вече бяха високи в някои държави членки от еврозоната преди сътресението, целта на политиката в голяма част от еврозоната ще бъде постепенното, непрекъснато и благоприятстващо растежа намаляване на дълга.

                  (9)

                  В този контекст особена важност придобиват подобряването на структурата на публичните финанси, включително чрез насърчаване на инвестициите, подобряване на качеството на бюджетните мерки и осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен и дългосрочен план, включително с оглед на изменението на климата и екологичния и цифровия преход. Екологосъобразното бюджетиране, прегледите на разходите, правилно функциониращите схеми за управление на публичните инвестиции и ефективните рамки за обществени поръчки могат да подобрят прозрачността и ефективността на публичните финанси и да създадат фискално пространство за допълнителни публични инвестиции. Реформите за по-ефикасна и по-справедлива политика по отношение на приходите станаха още по-важни след кризата с COVID-19. Все още има възможност данъчните системи в еврозоната да станат по-благоприятни за растежа и околната среда, по-специално чрез преодоляване на изкривяванията и намаляване на данъчната тежест върху труда, която остава висока в повечето държави членки от еврозоната. Мерките за справяне с агресивното данъчно планиране, избягването на данъци и отклонението от данъчно облагане могат да направят данъчните системи по-ефикасни и по-справедливи, като същевременно подкрепят възстановяването и увеличават приходите. Глобализацията наложи необходимостта от адаптиране на рамката за данъчно облагане към една все по-цифровизирана икономика. В приобщаващата рамка на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие/Г-20 относно свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби беше постигнато споразумение за реформиране на данъчното облагане в световен мащаб с цел преодоляване на предизвикателствата в данъчната област, произтичащи от цифровизацията на икономиката, и ограничаване на вредната данъчна конкуренция.

                  (10)

                  Бързата и енергична реакция на политиката на национално равнище и на равнището на Съюза, включително чрез NextGenerationEU, показа ефективност за смекчаването на въздействието на кризата върху домакинствата и предприятията. Благодарение на тези координирани действия различията се увеличиха в по-малка степен спрямо първоначално очакваното, а дългосрочните отрицателни последици бяха смекчени. Подкрепата на политиката, включително чрез схеми за работа с намалено работно време и други мерки за запазване на работните места, спомогна за запазването на дейността на предприятията по време на кризата и ограничи повишаването на равнището на безработица и намаляването на разполагаемия доход. Макар и да нарастваха, равнищата на неплатежоспособност останаха ограничени през 2021 г. въпреки постепенното премахване на мерките за подпомагане. Пазарите на труда също отбелязват постепенно подобрение, като заетостта достигна 72,1 % през второто тримесечие на 2021 г. в сравнение с върховата стойност от 72,9 % преди COVID-19 през четвъртото тримесечие на 2019 г. Ускореното внедряване на цифровите технологии по време на кризата с COVID-19 би могло да има положително въздействие върху производителността, ако се запази с течение на времето. Въпреки това кризата имаше значителни териториални и секторни последици и последици за разпределението, което ще наложи преразпределяне както в рамките на отделните държави и сектори, така и между тях, със значителни разходи, свързани с прехода, за работниците и дружествата.

                  (11)

                  Въпреки че увеличаването на случаите на несъстоятелност до момента остана ограничено, много дружества останаха с по-слаби счетоводни баланси в резултат на кризата с COVID-19, което може да намали способността им да финансират инвестиционни проекти в краткосрочен план и да застраши способността им да изплащат дълговете си. С напредването на възстановяването, подкрепата следва постепенно да се преустанови и да стане по-целенасочена. По-слабото използване на дългови инструменти би намалило условните задължения и би спомогнало за запазването на инвестиционния капацитет на предприятията. Своевременното оттегляне на мерките за подкрепа на политиката представлява намиране на баланс, включващ подкрепата за инвестициите и заетостта и избягване на неуспехи на жизнеспособните предприятия, без да се възпрепятства организираното оттегляне на нежизнеспособните предприятия в средносрочен план. В този контекст подобряването на достъпа до финансиране за дружествата, укрепването на счетоводните баланси на дружествата и подобряването на капацитета и ефективността на рамките за несъстоятелността са от решаващо значение. Националните режими в областта на несъстоятелността се различават значително в отделните държави от еврозоната и ще са необходими действия за повишаване на капацитета, за да се повиши ефективността на административната и съдебната система. Подобряването на нормативната уредба относно несъстоятелността може да допринесе и за по-стабилни счетоводни баланси в банковия сектор, което ще окаже положително въздействие върху предлагането на кредити. Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на (6) относно преструктурирането и несъстоятелността, която има за цел да се въведат минимални стандарти в държавите членки относно превантивното преструктуриране и опрощаването на задължения за предприемачите, трябва да бъде транспонирана в националното право до 17 юли 2022 г. Освен това интегрирането на капиталовите пазари в Съюза е от ключово значение, за да се предоставят на дружествата алтернативни източници на финансиране в допълнение към банковото кредитиране. С напредъка по отношение на съюза на капиталовите пазари може да се подобри достъпът до финансиране за предприятията от еврозоната, да се мобилизират дългосрочни инвестиции в нови и екологосъобразни технологии и инфраструктура, да се насърчат капиталовите инвестиции и да се премахнат трансграничните пречки пред инвестициите, включително чрез хармонизиране на някои аспекти на материалното право в областта на производствата по несъстоятелност.

                  (12)

                  Въпреки че при заетостта се отчита бързо възстановяване, някои сектори и определени категории работници и региони се очаква да бъдат засегнати в дългосрочен план от кризата с COVID-19 и от силния натиск за екологизиране на икономиката и ускоряване на цифровизацията. Особено засегнати са младите хора, както и нискоквалифицираните лица и хората с мигрантски произход. Новите работни места, които се създават, могат да се различават от работните места, които са били загубени поради тази криза. Някои групи, сред които жените, все още са изправени пред структурни предизвикателства по отношение на интеграцията на пазара на труда. Затрудненията във веригата на доставки и повишаващите се цени на енергията могат да забавят възстановяването на заетостта в някои сектори. Поради това мерките на политиката, които улесняват прехода от едно работно място към друго и повторната интеграция на пазара на труда, ще бъдат от ключово значение за подпомагане на приспособяването и смекчаване на социалното въздействие, по-специално в контекста на екологичния и цифровия преход. Комисията представи Препоръка (ЕС) 2021/402 (7)относно ефективна активна подкрепа за заетостта вследствие на кризата с COVID-19 , в която държавите членки се приканват да разработят съгласувани пакети от политики, съчетаващи мерки, насочени към преодоляване на недостига на умения и помагащи на хората успешно да се ориентират към екологичния и цифровия преход. Тези пакети ще се състоят от три компонента: i) ограничени във времето и добре замислени стимули за наемане на работа и преход и подкрепа за предприемачеството; ii) възможности за повишаване на квалификацията и за преквалификация, свързани с нуждите на пазара на труда; както и iii) засилена подкрепа от службите по заетостта. Междувременно социалната закрила продължава да бъде от основно значение за сплотеността на еврозоната в периода след здравната и икономическата криза и с оглед на осигуряването на справедлив екологичен и цифров преход. Европейският стълб на социалните права продължава да представлява компасът за действия в областта на заетостта, уменията и социалната политика, с които се насърчава възходящото икономическо и социално сближаване и по-добрите условия на труд и живот в държавите членки. В плана за действие относно Европейския стълб на социалните права, приет през март 2021 г., се определят три водещи цели на Съюза относно i) заетостта, ii) ученето за възрастни и iii) намаляването на бедността до 2030 г., за което ще допринесат съответните действия на политиката. Тези цели бяха приветствани от лидерите на Съюза по време на социалната среща на върха в Порто на 8 май 2021 г. и от Европейския съвет на 24—25 юни 2021 г.

                  (13)

                  Държавите членки разработиха амбициозни планове за реформи и инвестиции с финансовата и политическата подкрепа от МВУ, като тяхното изпълнение е от ключово значение. Повишаването на качеството на дейностите на институциите, по-специално чрез укрепване на административния капацитет, ще бъде от ключово значение за гарантиране на бързото усвояване на съответните средства, като същевременно се избягва дублирането и намесата в други инструменти на Съюза. Държавите членки могат да подобрят рамковите условия за частни инвестиции чрез подобряване на бизнес средата. Запазването и укрепването на устойчивостта на веригата на доставки на единния пазар чрез откриване и преодоляване на недостига на доставки и на участъците с недостатъчен капацитет, наред с отворените пазари, сближаването на стандартите, по-голямата диверсификация, кръговостта и ресурсната ефективност, ще бъдат от ключово значение за гарантиране на гладкото функциониране на единния пазар. Препоръката на Съвета от 13 юли 2021 г. относно икономическата политика на еврозоната за 2021 г., в която се призовава за по-нататъшно интегриране на единния пазар на стоки и услуги, включително цифровия единен пазар, чрез премахване на ненужните ограничения, засилване на надзора на пазара и гарантиране на достатъчен административен капацитет, продължава да е актуална.

                  (14)

                  Благодарение на предишните реформи банковият сектор показа устойчивост като цяло, когато бе изправен пред сериозни икономически сътресения. Широката политическа подкрепа по време на кризата и стабилното възстановяване, отбелязано през 2021 г., смекчиха до момента опасенията, свързани с по-слабите корпоративни счетоводни баланси. Въпреки това е възможно банките от еврозоната да изпитат известно влошаване на качеството на активите. Своевременният мониторинг на рисковете, проактивният ангажимент към длъжниците и активното управление на необслужваните кредити, заедно с повишената рентабилност и стабилната регулаторна рамка, са важни за поддържане на стабилността на банковия сектор и способността му да финансира икономическото възстановяване.

                  (15)

                  Икономическият мащаб и интеграцията на еврозоната, както и действията, предприети в отговор на кризата с COVID-19, представляваха стабилизиращи фактори в световен мащаб по време на тази криза. Като се има предвид взаимосвързаността на икономиките, през следващите години държавите членки от еврозоната ще трябва да осигурят инвестициите и реформите, договорени, за да могат да излязат от кризата по-силни, като същевременно допълнително задълбочат ИПС с цел да се повиши неговата устойчивост на бъдещи сътресения, както испособността му да заемапо-силни позиции на международната сцена. Случващото се в напредналите и бързо развиващите се пазарни икономики оказва пряко въздействие върху еврозоната по редица канали, включително по отношение на политиката в областта на здравеопазването и ваксинирането, траекториите на паричната политика, финансовите потоци, световните вериги за създаване на стойност и търговията. Ограниченията в световните вериги на доставки, възникнали след възстановяването, са допълнително доказателство за нарастващата глобална икономическа взаимосвързаност. Междувременно излишъкът по текущата сметка на еврозоната продължи да намалява постепенно и през 2020 г. достигна равнище, близко до очакваното на базата на основните показатели. Прогнозите са обаче той да нарасне от 2,6 % на 3,4 % между 2020 г. и 2023 г. Засилването на международната роля на еврото, което остана като цяло стабилно през последните години, включително чрез разработването на цифрово евро, би могло да укрепи икономическата и финансовата автономност на еврозоната и на Съюза и да подобри финансовата стабилност в глобален мащаб.

                  (16)

                  Задълбочаването на ИПС продължава да бъде от съществено значение. Банковият съюз и съюзът на капиталовите пазари са взаимно подсилващи се проекти за насърчаване на растежа, запазване на финансовата стабилност и подкрепа за истински ИПС. Преодоляването на съществуващите пропуски ще увеличи допълнително стабилността и устойчивостта на еврозоната, ще помогне на икономиките на еврозоната да просперират и ще засили международната роля на еврото. Завършването на банковия съюз, наред със своевременното ратифициране на споразуменията за изменение към Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност (8) и Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране, съставено в Брюксел на 21 май 2014 г. както и съюзът на капиталовите пазари, продължават да бъдат от съществено значение. Това ще подпомогне и екологичния и цифровия преход, за който са необходими значителни инвестиции. На срещата на върха на държавите от еврозоната от 25 юни 2021 г. беше потвърден ангажиментът за завършване на банковия съюз и Еврогрупата в разширен формат беше приканена да постигне без забавяне съгласие въз основа на поетапен и обвързан със срокове работен план по всички оставащи елементи. На срещата беше отправен призив и за бързо изпълнение на плана за действие за съюза на капиталовите пазари от 2020 година, посочен в съобщението на Комисията от 24 септември 2020 г., озаглавено „Съюз на капиталовите пазари за гражданите и предприятията – нов план за действие“ в съответствие с приоритетите, определени в заключенията на Съвета от 3 декември 2020 г относно този план за действие. Препоръката на Съвета от 13 юли 2021 г. относно икономическата политика на еврозоната от, в която се призовава за завършване на ИПС и укрепване на международната роля на еврото, продължава да бъде актуална,

            ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат поотделно, включително чрез изпълнението на своите планове за възстановяване и устойчивост, и колективно в рамките на Еврогрупата, следните действия през периода 2022—2023 г.:

                  1)

                  Да продължат да използват и координират националните фискални политики в държавите членки, за да подкрепят ефективно устойчивото и приобщаващо възстановяване. Да поддържат умерено подкрепяща фискална позиция през 2022 г. в цялата еврозона, като вземат предвид националните бюджети и финансирането, предоставено от Механизма за възстановяване и устойчивост. Да насочват постепенно фискалните мерки към инвестиции, които насърчават устойчиво и приобщаващо възстановяване в съответствие с екологичния и цифровия преход, като се обръща специално внимание на качеството на бюджетните мерки. В зависимост от степента на несигурност, да запазят гъвкавостта на фискалната политика, за да могат да реагират на развоя на пандемията от COVID-19. Да диференцират фискалните политики, като вземат предвид силата на възстановяването, гарантират фискална устойчивост и увеличават инвестициите, отчитайки същевременно необходимостта от намаляване на различията.

                  2)

                  Да насърчават политики за борба с агресивното данъчно планиране, избягването на данъци и отклонението от данъчно облагане, за да се гарантират справедливи и ефективно действащи данъчни системи. Да работят за ограничаване на вредната данъчна конкуренция, включително чрез прилагане на глобално, основано на консенсус решение за справяне с данъчните предизвикателства, произтичащи от цифровизацията и глобализацията на икономиката. Да намалят данъчната тежест върху труда и да насърчат преминаването от данъчно облагане на труда към данъци, които нарушават конкуренцията в по-малка степен. Да преминат от спешни мерки към мерки за възстановяване на пазарите на труда чрез осигуряване на ефективни активни политики на пазара на труда: i) подкрепа за прехода от едно работно място към друго, по-специално към екологосъобразна и цифрова икономика, ii) съчетаване на мерки за справяне с недостига на умения, повишаване на квалификацията и преквалификация, предоставяне на целенасочени стимули за наемане на работа и iii) повишаване на капацитета на публичните служби по заетостта за преодоляване на несъответствията на пазара на труда. Да укрепват приобщаващите системи за качествено образование и обучение. Да насърчават интеграцията на младите хора, жените и уязвимите групи на пазара на труда, да осигуряват подходящи условия на труд и да преодоляват сегментацията на пазара на труда, да разработват и адаптират, когато е необходимо, системи за социална закрила, и да укрепват достъпа с цел справяне с предизвикателствата, произтичащи от кризата с COVID-19, и тези, свързани с екологичния и цифровия преход. Да осигурят ефективното участие на социалните партньори при изготвянето на политиките, да укрепват социалния диалог и да насърчават колективното договаряне. Да осигурят споделяне и сближаване на добрите практики в областта на пазара на труда и социалните политики, които повишават икономическата и социалната устойчивост.

                  3)

                  Да наблюдават ефективността на пакетите за подкрепа на политиките за дружествата, да се съсредоточат върху по-целенасочената подкрепа за платежоспособността на жизнеспособните дружества, които са били подложени на стрес по време на кризата с COVID-19, и да използват в по-голяма степен инструменти от типа на капиталовите инструменти. Да предприемат действия за увеличаване на капацитета на рамките в областта на несъстоятелността за ефективно и своевременно справяне с несъстоятелността и преструктурирането на дълга, да увеличат в максимална степен запазването на стойността и да насърчат ефикасното разпределение на капитала в реалната икономика и трансграничните инвестиции. Да постигнат бърз напредък в задълбочаването на съюза на капиталовите пазари, за което Комисията направи законодателни предложения с акцент върху подкрепата за финансирането на икономиката, в увеличаването на възможностите за инвестиции за предприятията и физическите лица и в премахването на неоправданите трансгранични пречки пред инвестициите в единния пазар.

                  4)

                  Да продължат да укрепват националните институционални рамки и да провеждат реформи за преодоляване на пречките пред инвестициите и преразпределянето на капитала, както и да гарантират ефикасното и навременно използване на средствата на Съюза. Да намалят административната тежест за дружествата и да подобряват бизнес средата. Да укрепват ефективността и цифровизацията на публичната администрация. Да подобряват управлението на публичните финанси, включително чрез екологосъобразно бюджетиране и подобряване на ефективността на рамките за управление на публичните инвестиции, и да използват прегледите на разходите за подобряване на структурата и качеството на публичните финанси, по-специално качеството на публичните инвестиции и инвестициите в хора и умения, и да насочват по-добре публичните разходи към нуждите във връзка с възстановяването и устойчивостта.

                  5)

                  Да гарантират макрофинансова стабилност и да поддържат каналите за кредитиране на икономиката, да продължат действията спрямо необслужваните кредити чрез, наред с другото, наблюдение на качеството на активите, навременно и активно взаимодействие с изпаднали в затруднение длъжници (по-специално жизнеспособните длъжници) и по-нататъшно развитие на вторичните пазари за необслужвани кредити. Да продължат да работят по завършването на банковия съюз посредством поетапен и обвързан със срокове работен план относно всички необходими елементи, по които все още не е постигнато решение, и със същото равнище на амбиция, както и по укрепването на международната роля на еврото. Да продължат да подкрепят проучвателната работа по евентуалното въвеждане на цифрово евро.

            По-нататъшните стъпки за задълбочаване на ИПС следва да бъдат съобразени с поуките, извлечени от всеобхватния отговор на Съюза със средствата на икономическата политика, предприет във връзка с пандемията от COVID-19. Напредъкът по задълбочаването на ИПС следва да продължи при пълно зачитане на вътрешния пазар на Съюза и в дух на отвореност и прозрачност към държавите членки извън еврозоната.

         Съставено в Люксембург на 5 април 2022 година.

               За Съвета

               Председател

            B. LE MAIRE

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  Регламент (ЕС) 2020/2094 на Съвета от 14 декември 2020 г. за създаване на Инструмент на Европейския съюз за възстановяване с цел подкрепа на възстановяването след кризата с COVID-19 (OB L 433I , 22.12.2020г., стр. 23).

         (4)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

         (5)  OВ C 283, 15.7.2021 г., стр. 1.

         (6)  Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. за рамките за превантивно преструктуриране, за опрощаването на задължения и забраната за осъществяване на дейност, за мерките за повишаване на ефективността на производствата по преструктуриране, несъстоятелност и опрощаване на задължения и за изменение на Директива (ЕС) 2017/1132 (Директива за преструктурирането и несъстоятелността) (ОВ L 172, 26.6.2019 г., стр. 18).

         (7)  Препоръка (ЕС) 2021/402 на Комисията от 4 март 2021 г. относно ефективна активна подкрепа за заетостта вследствие на кризата с COVID-19 (ЕАПЗ) (ОВ L 80, 8.3.2021 г., стр. 1).

         (8)  Договор за създаване на Европейски механизъм за стабилност между Кралство Белгия, Федерална република Германия, Република Естония, Ирландия, Република Гърция, Кралство Испания, Френската република, Италианската република, Република Кипър, Великото херцогство Люксембург, Малта, Кралство Нидерландия, Република Австрия, Португалската република, Република Словения, Словашката република и Република Финландия, подписан в Брюксел на 2 февруари 2012 г.


title: Препоръка на Европейската централна банка от 29 март 2022 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Lietuvos bankas (ЕЦБ/2022/15) 2022/C 153/02

text:
               7.4.2022

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 153/7

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
      от 29 март 2022 година
      до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Lietuvos bankas
      (ЕЦБ/2022/15)
      (2022/C 153/02)
      УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
      като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица е еврото, се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

                  (2)

                  Мандатът на сегашните външни одитори на Lietuvos bankas — Ernst & Young Baltic UAB — изтече след одита за финансовата 2021 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2022 година.

                  (3)

                  Lietuvos bankas избра UAB ROSK Consulting за свои външни одитори за финансовите години от 2022 до 2024,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
      Препоръчва се назначаването на UAB ROSK Consulting за външни одитори на Lietuvos bankas за финансовите години от 2022 до 2024.

         Съставено във Франкфурт на Майн на 29 март 2022 година.

               Председател на ЕЦБ

            Christine LAGARDE


title: Препоръка (ЕС) 2022/561 на Комисията от 6 април 2022 година относно мониторинга на наличието на гликоалкалоиди в картофи и в получени от картофи продукти

text:
               7.4.2022

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 108/66

      ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2022/561 НА КОМИСИЯТА
      от 6 април 2022 година
      относно мониторинга на наличието на гликоалкалоиди в картофи и в получени от картофи продукти
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  През 2020 г. Експертната група на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) по замърсителите в хранителната верига (CONTAM) прие оценка на риска от наличието на гликоалкалоиди във фуражите и в храните, и по-специално в картофи и в получени от картофи продукти (1).

                  (2)

                  Острите токсични ефекти на картофените гликоалкалоиди (α-соланин и α-хаконин) при хората включват симптоми, свързани с функцията на стомашно-чревния тракт, като гадене, повръщане и диария. За тези ефекти групата CONTAM определи най-ниско наблюдавано ниво на нежелан ефект (LOAEL) от общо 1 mg картофени гликоалкалоиди/kg телесно тегло на ден като референтна точка за характеризиране на риска вследствие на остра експозиция. Граница на експозиция (MOE), по-висока от 10, показва отсъствие на основание за опасения за здравето. При тази MOE от 10 се взема предвид екстраполацията от LOAEL към ненаблюдаван неблагоприятен ефект (NOAEL) (коефициент 3) и интраиндивидуалната вариабилност в токсикодинамиката (фактор 3.2). В резултат на оценките на острата експозиция стойността на получената при някои сценарии на експозиция МОЕ е под 10, което показва наличие на основание за опасения за здравето.

                  (3)

                  Експертната група CONTAM препоръча да бъдат събрани повече данни за появата на гликоалкалоиди и техните агликони в наличните на пазара сортове картофи, в новите сортове картофи, получени в резултат на експериментални начини на отглеждане, и в преработените картофени продукти, включително храни за кърмачета.

                  (4)

                  Наличието на гликоалкалоиди в картофите и в преработените картофени продукти може да бъде намалено чрез добри селскостопански практики, добри условия на съхранение и транспортиране и добри производствени практики. Необходимо е обаче да бъде събрана допълнителна информация относно факторите, които водят до относително високи нива на гликоалкалоиди в картофите и в преработените картофени продукти, с цел да могат да бъдат набелязани мерки за предотвратяване или намаляване на наличието на тези гликоалкалоиди в посочените хранителни продукти. Целесъобразно е — доколкото е възможно — при преработени картофени продукти по-специално да се анализират и продуктите от разграждането β- и γ-соланин и хаконин и агликон соланидин, като се има предвид, че тези съединения имат същата токсичност като α-соланин и α-хаконин.

                  (5)

                  Резултатите от мониторинга на гликоалкалоидите трябва да бъдат надеждни и съпоставими. Поради това е целесъобразно да се предоставят инструкции за тяхното извличане, както и изисквания за техния анализ. Тъй като гликоалкалоидите се срещат в по-големи количества в небелените картофи в сравнение с белените, както и в дребните картофи в сравнение с по-едрите, е важно при докладването на данни за появата да се предоставя информация за тези фактори.

                  (6)

                  За да бъде възможно да се даде съвет кога е целесъобразно определянето на факторите, водещи до относително високи нива на гликоалкалоиди, е целесъобразно да се установи индикативна стойност за картофи. Целесъобразно е също така да бъде събрана повече информация относно въздействието на преработката върху нивото на гликоалкалоидите.

                  (7)

                  Поради това е целесъобразно да се препоръча извършването на мониторинг на гликоалкалоидите в картофите и в картофените продукти и определяне на факторите, довели до тяхното наличие в големи количества, както и да се събере повече информация за въздействието на преработката върху съдържанието на гликоалкалоиди,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

                  (1)

                  Държавите членки, с активното участие на стопанските субекти в областта на храните, следва да извършват мониторинг по отношение на гликоалкалоидите α-соланин и α-хаконин в картофите и в картофените продукти. Доколкото е възможно следва да бъдат анализирани също така продуктите от разграждането β- и γ- соланин и хаконин и агликон соланидин, по-специално в преработените картофени продукти.

                  (2)

                  За да се предотврати ензимното разграждане на α-хаконин, по-специално при анализа на сурови картофи (небелени/белени), към картофите следва да се добави разтвор от 1 % мравчена киселина в метанол в съотношение 1:2 (обем:тегло), когато те се смесват и хомогенизират преди екстракцията и почистването. Препоръчителните методи за анализ са течна хроматография с ултравиолетова фотодиодна матрица (LC-UV-DAD) или течна хроматография с масспектрометрия (LC-MS). Могат да се прилагат и други методи за анализ, при условие че са налице доказателства, че тези методи дават надеждни резултати за отделните гликоалкалоиди. За предпочитане е границата на количествено определяне (LOQ) за определянето на всеки гликоалкалоид да бъде около 1 mg/kg и да не надвишава 5 mg/kg.

                  (3)

                  Държавите членки, с активното участие на стопанските субекти в областта на храните, следва да проведат проучвания за определяне на факторите, довели до нива над индикативното ниво от 100 mg/kg като сума от α-соланин и α-хаконин в картофи и в преработени картофени продукти.

                  (4)

                  До 30 юни всяка година държавите членки и стопанските субекти в областта на храните следва да предават на ЕОБХ данните за предходната година с цел те да бъдат компилирани в единна база данни в съответствие с изискванията на насоките на ЕОБХ относно стандартното описание на пробата за храни и фуражи (Guidance on Standard Sample Description (SSD) for Food and Feed) и с допълнителните специални изисквания за докладване на ЕОБХ (2). Важно е при картофите и преработените картофени продукти да се съобщават сортът и размерът на картофите (средно тегло на картофите, по-специално на небелените картофи), дали те са ранни картофи или картофи за съхранение (т.е. зрели и/или съхранявани за по-дълъг период от време), мястото на вземане на пробите (производител, търговия на едро, търговия на дребно) и дали картофите са белени, или не (3).

         Съставено в Брюксел на 6 април 2022 година.

               За Комисията

            Stella KYRIAKIDES

               Член на Комисията

         (1)  Експертна група CONTAM на ЕОБХ (Експертна група на ЕОБХ по замърсителите в хранителната верига), 2020 г. Scientific Opinion – Risk assessment of glycoalkaloids in feed and food, in particular in potatoes and potato-derived products (Научно становище — Оценка на риска от наличието на гликоалкалоиди във фуражите и в храните, и по-специално в картофи и в получени от картофи продукти) EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ) 2020;18(8):6222, стр. 190. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6222

         (2)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

         (3)  Изпитванията за въздействието на беленето върху съдържанието на гликоалкалоиди следва да се извършват с помощта на (картофо)белачка.