title: Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за предоставяне на взаимна помощ на Румъния Предложение за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за предоставяне на средносрочна финансова помощ от страна на ЕС на Румъния

text:
Важна правна забележка

|

52009PC0199(01)

	[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |Брюксел, 21.4.2009COM(2009) 199 окончателенПрепоръка заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза предоставяне на взаимна помощ на РумънияПредложение заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза предоставяне на средносрочна финансова помощ от страна на ЕС на РумънияПрепоръка заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза предоставяне на взаимна помощ на Румъниякакто иПредложение заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза предоставяне на средносрочна финансова помощ от страна на ЕС на РумънияОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМВъведениеПрез изминалите години в Румъния се наблюдаваше много висок икономически растеж — средно 6,5 % от 2002 г. насам, който през 2008 г. достигна дори 7,1 %. Растежът се дължеше предимно на вътрешното потребителско търсене и на инвестициите, като беше допълнително подсилен от бума на чуждестранни инвестиции в сектора на финансовото посредничество и от силния растеж на заплатите. Високите нива на външна задлъжнялост доведоха до бързо натрупване на външния дълг, който достигна 53 % от БВП в края на 2008 г., а широкоразпространеното кредитиране в чуждестранна валута увеличи финансовата уязвимост на домакинствата и на дружествата по отношение на внезапни промени в обменния курс. Натискът върху вътрешното търсене бе допълнително засилен вследствие на процикличната фискална политика, като нетната задлъжнялост на публичния сектор скочи от 1,2 % от БВП през 2005 г. на 5,4 % от БВП през 2008 г., въпреки призивите на последователните становища на Съвета и на политическия съвет на Комисията от юни 2008 г. за фискална консолидация и за подобрение на бюджетното управление.Забавянето на световния икономически растеж и все по-голямото намаляване на склонността към риск по отношение на вътрешни за страната експозиции доведоха до значителен спад на капиталовите потоци към Румъния. Натискът върху обменния курс се засили, което доведе до обезценяване на обща стойност над 30 % от август 2007 г. През последното тримесечие на 2008 г. вътрешното търсене отбеляза спад с повече от 4 % на годишна база главно поради спада в частното потребление, докато през първите три тримесечия растежът се измерваше с двуцифрени стойности. Освен това бавното изпълнение на структурните реформи, предприети след присъединяването към ЕС, попречи на развитието по отношение на външната конкурентоспособност и на производителността. Правителството е изправено също така пред все по-големи трудности на пазара на облигациите, съставен почти изцяло от облигации с краткосрочни падежи, където средната доходност се е повишила с около 300 базисни пункта спрямо нивото от преди една година.В този контекст на 6 март 2009 г. румънските власти[1] поискаха от ЕО подкрепа на платежния баланс и се обърнаха с подобна молба и към МВФ и Световната банка. Въпреки че в момента не съществува сериозна криза, те смятат, че на този етап външната финансова помощ за Румъния ще укрепи чуждестранните резервни активи, въз основа на сценарий на значително ограничаване на външното финансиране както за публичния, така и за частния сектор през следващите две години. Ще бъде изготвена и програма, която ще допринесе за укрепването на доверието в капацитета на Румъния да изпълни външните си задължения.На 9 март Комисията обяви, съвместно с председателството на Съвета, че ЕС е готов да участва заедно с МВФ в координиран финансов пакет за подкрепа на устойчивостта на платежния баланс на Румъния. Бе отбелязано обаче, че финансовата подкрепа се предоставя при условие, че румънските власти се задължат да приложат политическа програма за подкрепа.Въз основа на дискусии с Комисията и с МВФ румънските власти ще изпратят писмо за намерения до Комисията и до МВФ, в което се отбелязват основните компоненти от тяхната програма за приспособяване на икономиката. Предоставянето на финансовата помощ от страна на Съвета на Румъния е обвързано с получаването на това писмо. Главната цел на тази програма за приспособяване на икономиката е да се смекчат последиците от резкия спад на частните капиталови входящи потоци, като в същото време се приложат политически мерки за преодоляване на външните и фискалните неравновесия и за стабилизиране на финансовия сектор. На фона на тази програма институциите майки на деветте най-големи чуждестранни банки в Румъния приеха координиран ангажимент да поддържат цялостната си експозиция в Румъния и да осигуряват допълнителен капитал, ако това е необходимо.Макроикономическо развитие и перспективиСлед няколко години на силен растеж на БВП — средно 6,5 % годишно от 2002 г. насам — през последното тримесечие на 2008 г. растежът рязко намаля, като достигна 2,9 % годишно. Това бе породено предимно от свиване на частното потребление с почти 4 % на годишна база, което бе придружено с почти цялостно прекратяване на кредитирането от страна на банките. През последното тримесечие брутообразуването на основния капитал отчете силно забавяне от над 30 % на годишна база през първото тримесечие до под 3 %. По отношение на предлагането причината за забавянето беше в свиването на промишления сектор с около 8 %, докато през първото тримесечие на 2008 г. се наблюдаваше експанзия с 5,5 %. Строителният сектор и услугите също отчетоха рязко забавяне.Резкият спад на вътрешното търсене през последното тримесечие доведе и до намаляващ внос, като растежът на годишна база отчете негативни стойности в края на годината (-18 % на годишна база) и намаля още повече през януари 2009 г. (-28 % на годишна база, изразено в RON). Износът също отбеляза значителен спад (-8 % на годишна база през декември 2008 г. и -13 % през януари 2009 г.). Като цяло през 2008 г. дефицитът по текущата сметка слабо намаля, но се задържа на високо ниво — 12,3 % от БВП, след като през 2007 г. беше 13,5 % от БВП. По отношение на финансите преките чуждестранни инвестиции покриха около 54 % от дефицита по текущата сметка през 2008 г. Останалата част бе основно финансирана чрез (предимно частен) външен дълг, който в края на 2008 г. се увеличи до около 53 % от БВП.-  По време на икономическия бум недостигът на работна ръка, дължащ се на големия емиграционен поток и на високия процент на неквалифицирани работници, допринесе за възникването на инфлационна спирала заплати-цени, като растежът на заплатите надмина растежа на ниската производителност. Растежът на заплатите продължи да бъде много силен през първите две тримесечия на 2008 г. (като номиналните заплати се повишиха с около 25 % на годишна база), но стана по-умерен след това, достигайки 13 % на годишна база през януари 2009 г. Въпреки спада на цените на стоките и хранителните продукти инфлацията спрямо ИПЦ отново скочи от 6,3 % през декември 2008 г. на 6,9 % през февруари 2009 г., като за същия период от време номиналното ефективно обезценяване възлизаше на 8 %.Предвид рязкото забавяне на икономическата активност през последното тримесечие на 2008 г. и вероятното влошаване на глобалните икономически перспективи, растежът на БВП се очаква да достигне негативни стойности през 2009 г. от около -4 % вследствие на намалелите потребление и инвестиции, отчасти компенсирани от корекция на външния дефицит.Публични финансиРумъния следваше проциклична фискална политика през годините на бума на търсенето между 2005 и 2008 г., като номиналният дефицит се повиши от 1,2 % от БВП през 2005 г. до 5,4 % от БВП през 2008 г., успоредно със среден растеж на реалния БВП от 6,5 % и без да се съобразява с непрестанните препоръки, дадени в становището на Съвета от февруари 2008 г. относно конвергентната програма на Румъния и политическия съвет на Комисията от юни 2008 г. До голяма степен това се дължеше на като цяло слабото бюджетно планиране и изпълнение. Еднократните приходи обикновено се изразходваха чрез процеса на бюджетни корекции в рамките на годината и не се създаваха допълнителни резерви за по-тежки времена. Слабостите в публичната администрация също допринесоха за повторни неизпълнения на плановете за капиталови разходи, а част от предвидените за инвестиции ресурси бяха впоследствие прехвърлени към текущи разходи като публични заплати и социални трансфери. Растежът на заплатите в публичния сектор стана основен фактор за увеличения на заплатите в частния сектор, като заплатите бяха по-високи в публичния сектор. През периода от 2005 до 2008 г. разходите за заплати в публичния сектор се удвоиха в номинално изражение. И накрая, през последните седмици на годината се забелязва натрупване на големи разходи, което оказва силно влияние върху надеждността и предвидимостта на бюджета. Въпреки препоръките на политическия съвет на Комисията от юни 2008 г. не е постигнат напредък във връзка с прилагането на обвързваща средносрочна фискална рамка.Бюджетът за 2009 г., представен от новото правителство и приет от парламента в края на февруари, съдържа няколко мерки, които имат за цел да намалят дефицита от 5,4 % от БВП през 2008 г. до 2 % от БВП през 2009 г. при предполагаем растеж на реалния БВП от 2,5 %. Мерките включват замръзяване на набирането на персонал и намаляване на различни бонуси в публичния сектор, намаляване на разходите за стоки и услуги, ограничаване на увеличението на заплатите в публичния сектор и обвързване на пенсиите с инфлацията вместо със заплатите. От друга страна, правителството планира значително увеличение на публичните инвестиции. В деня на приемането на мерките обаче вече беше ясно, че целта за дефицита е нереалистична, по-специално предвид прекалено оптимистичните макроикономически сценарий и прогнози за приходите. Освен това при липсата на цялостна реформа на политиката за разходите съществуваха потенциални рискове по отношение на прилагането на мерките за разходи.Финансови пазариФинансовата система на Румъния е доминирана от банковия сектор, който се разви много бързо през последните години. Общият размер на нетните активи на румънския банков сектор възлизаше на около 315 млрд. RON в края на 2008 г. (62 % от БВП). Повечето банки са чужда собственост. През декември 2008 г. кредитните институции с преобладаващ чужд капитал (включително и клонове на чужди банки) контролираха около 88 % от общите нетни активи на всички кредитни институции, които осъществяват дейност в Румъния. Най-силно изложени на рискове в Румъния са банки от Австрия, Гърция, Франция и Италия.През последните няколко години румънският банков сектор насърчаваше бърза кредитна експанзия, като съотношението на заеми спрямо депозити се увеличи до 122 % през 2008 г. Въпреки че растежът на кредитите започна от ниска стартова позиция, увеличението предимно на заемите в чужда валута (които представляват около 59 % от всички вътрешни кредити за частния сектор през януари 2009 г.) постави румънския банков сектор в силна зависимост от чуждестранно финансиране. През втората половина на 2008 г. отпускането на заеми силно се забави, като годишният растеж на кредитите намаля от над 60 % през юни 2008 г. до 36,5 % през декември 2008 г.Въпреки че в момента банковият сектор изглежда относително стабилен и достатъчно ликвиден (като в края на 2008 г. съотношението на капиталовата адекватност беше 12,3 %), финансовата стабилност в Румъния може да срещне известни затруднения. Влошаващите се макроикономически перспективи сочат, че делът на лошите заеми вероятно ще се увеличи бързо през следващите месеци. Освен това, тъй като румънският частен сектор силно зависи от кредити в чуждестранна валута, всяко обезценяване на леята ще се отрази силно на финансовото състояние на домакинствата и предприятията.Платежен баланс и потребност от външно финансиранеИкономическият бум в Румъния през изминалите години се характеризираше с появата на големи външни дисбаланси и прекомерно натрупване на външни задължения. Дефицитът по текущата сметка се увеличи от 5,8 % от БВП през 2004 г. до 13,5 % от БВП през 2007 г. и се задържа на над 12 % от БВП през 2008 г. В резултат на това брутният външен дълг достигна 55 % от БВП в края на 2008 г.Румънските финансови пазари бяха подложени на непрестанен натиск от началото на октомври 2008 г. Спадът на външното финансиране, слабите макроикономически показатели и ниският инвестиционен рейтинг на Румъния сериозно пречат на паричните и междубанковите пазари, както и на пазарите на акции и облигации. Очаква се за известно време външното финансиране да продължи да бъде под сериозен натиск, тъй като постоянният, макар и намаляващ дефицит по текущата сметка, заедно с нуждата за удължаване на падежа на значителните краткосрочни и дългосрочни дългове в чужда валута, вероятно няма да бъдат напълно покрити от преките чуждестранни инвестиции и други входящи потоци по финансовите и капиталовите сметки през 2009—2011 г.С оглед на горепосоченото Комисията счита, че е налице сериозна заплаха за платежния баланс на Румъния. Поради това тя препоръчва на Съвета да вземе решение за предоставяне на взаимна помощ. Общо нуждата от финансиране на Румъния за първото тримесечие на 2011 г. се оценява на 20 млрд. EUR. В тази сума са взети предвид очакваният продължителен дефицит по текущата сметка, недостатъчното удължаване на падежа на заемите с настъпващи падежи, някои изходящи потоци на капитал и натрупването на официални чужди резерви до разумно равнище. Предполага се, че чуждите банки ще подновят експозициите си в Румъния на 100 % след предоставянето на взаимната помощ, в съответствие с изисквания ангажимент на основните чужди банки да поддържат експозицията си в Румъния (както бе потвърдено в тяхното съвместно изявление от 26 март 2009 г.), докато се предполага, че 50 % от корпоративния външен дълг към институциите майки и от външния дълг на румънските банки ще бъдат подновени през 2009 г. За 2010 и 2011 г. всички чужди задължения с приближаващ падеж се предполага, че ще бъдат подновени на 100 % след падежа в съответствие с очакваното стабилизиране на финансовите пазари и началото на възстановяването на основните пазари на износ на Румъния. С изключение на достатъчно високите цели за резервите в чуждестранна валута (над 100 % от краткосрочния външен дълг при оставащия падеж) бяха направени консервативни прогнози за други изходящи потоци на капитал, като например отлив на депозити на нерезиденти, намаляване на търговските кредити и изходящи потоци от портфейлни инвестиции, за да бъдат включени допълнителни резерви в сметките. Прогнозите сочат растеж на БВП в размер на -4 % през 2009 г. и около 0 % през 2010 г. Дефицитът по текущата сметка се очаква да бъде 7,5 % от БВП през 2009 г. и 6,5 % от БВП през 2010 г.Подкрепа от страна на ЕС в рамките на частта от международните усилия, свързана с механизма за осигуряване на финансова подкрепа за платежния балансПредвид сериозните затруднения на Румъния във връзка с платежния баланс и при условие, че румънските власти поемат твърд ангажимент за прилагане на мащабна програма за фискално, финансово и структурно оздравяване, Комисията, след консултация с Икономическия и финансов комитет на 17 март 2009 г., препоръча на Съвета предоставянето на взаимна помощ в съответствие с член 119 от Договора.Освен това след консултация с Икономическия и финансов комитет Комисията предложи след приемането на горепосоченото решение на Съвета за предоставяне на взаимна помощ на Румъния по препоръка на Комисията Съветът да приеме решение за предоставяне в рамките на механизма на ЕС за държавите-членки (осъществяван в съответствие с Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета от 18 февруари 2002 г.) средносрочна финансова помощ за Румъния от максимум 5 млрд. EUR за подкрепа на устойчивостта на нейния платежен баланс.Средносрочната финансова помощ за Румъния чрез механизма за подкрепа на платежния баланс на държавите-членки (по Регламент № 332/2002) изглежда целесъобразна при сегашните обстоятелства на намалени входящи капиталови потоци и големи фискални и външни неравновесия. Непосредствената цел е да се улесни плавната корекция на външния дефицит, като по този начин се облекчи прекомерния натиск върху обменния курс, който при други обстоятелства би могъл да доведе до сериозни финансови последици за корпоративния сектор и за сектора на домакинствата, което на свой ред би довело до по-тежка рецесия и затруднения в банковия сектор.Общо нуждата от финансиране до първото тримесечие на 2011 г. се оценява на 20 млрд. EUR. Помощта от ЕС за Румъния идва заедно с помощта от МВФ чрез стенд-бай споразумение (СБС) в размер на 11,40 млрд. SDR (около 12,95 млрд. EUR или 1085 % от квотата на Румъния в МВФ). Допълнителна многостранна помощ от 2 млрд. EUR ще бъде предоставена по следния начин: в допълнение към тяхното обичайно кредитиране Световната банка осигурява 1 млрд. EUR, а ЕИБ и ЕБВР осигуряват още 1 млрд. EUR.На 26 март 2009 г. институциите майки на деветте най-големи чуждестранни банки в Румъния поеха съвместен ангажимент да поддържат експозициите си в Румъния през програмния период и дадоха съгласие да подкрепят своите румънски филиали, за да запазят настоящата им добра финансова стабилност през периода на сътресения на пазара и забавяне на икономическия растеж. Този ангажимент ще бъде отново потвърден в отделните писма за подкрепа от основните банки до Националната банка на Румъния (НБР), която заедно с надзорните органи на държавата по произход ще следи внимателно за изпълнението на поетия ангажимент. ЕС осигурява финансова помощ в подкрепа на твърдия ангажимент от страна на румънските власти да приложат цялостна икономическа програма. За тази програма е постигнато съгласие с румънските власти.Комисията в сътрудничество с ИФК ще проверява периодично чрез мисии и редовни доклади от властите изпълнението на свързаните с помощта условия относно икономическата политика. През периода на изпълнение на програмата Комисията ще предостави и допълнителни политически съвети, както и техническа помощ в специфични области. Основните компоненти на тази програма са:а. Фискална консолидацияПравителството се ангажира да предприеме допълнителни усилия за фискална корекция в размер на 1,1 % от БВП в допълнение към мерките, включени в приетия през февруари 2009 г. бюджет за 2009 г., които възлизат на 3 % от БВП. Въз основа на ревизираните прогнози за намаляване на БВП с 4 % през 2009 г. и на допълнителните бюджетни мерки властите целят дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 5,1 % от БВП, което предполага значителна структурна корекция спрямо резултатите от 2008 г. През второто тримесечие на 2009 г. парламентът ще одобри изменен бюджет за 2009 г. въз основа на актуализирани икономически перспективи, както и допълнителни мерки.Фискалната консолидация ще се съсредоточи върху разходите. Първичните държавни разходи ще бъдат намалени с допълнителни 0,85 процентни пункта от БВП спрямо бюджета за 2009 г. Това ще бъде постигнато чрез i) намаляване (с около 4—4,5 % спрямо нивото от 2008 г.) на заплатите в публичния сектор, като бъде премахнато увеличението на заплатите в публичния сектор (в размер на 5 %), предвидено за 2009 г., или посредством еквивалентни съкращения на работни места, и по-специално на работни места в публичния сектор, в това число и чрез заместване на само 1 от 7 напуснали служители; ii) допълнително ограничаване на разходите за стоки и услуги и на субсидиите за държавни предприятия; iii) някои ограничения на капиталовите разходи за стоки, като превозни средства и канцеларско оборудване, и осигуряване на реалистичен график за инвестиционни проекти, подкрепяни от ЕС. Независимо от това през 2009 г. се предвижда значително увеличение на публичните инвестиции спрямо 2008 г. (около 6,5 % от БВП през 2009 г. спрямо 5,75 % от БВП през 2008 г.). По отношение на приходите се очаква мерките за премахване на някои данъчни отчисления и данъчни облекчения (по-специално по отношение на служебните автомобили и обезценяването на преоценени активи) да генерират допълнителни 0,25 % от БВП. Правителството възнамерява да продължи с фискалната консолидация по отношение на разходите и да сведе дефицита до 4,1 % от БВП през 2010 г. и до под 3 % от БВП през 2011 г.По време на изпълнението на програмата Комисията ще осигури непрекъснати насоки и съвети на румънските власти, като целта е да се постигне устойчива корекция на дефицита.б. Реформа за подобряване на бюджетното управлениеС цел да се постигне по устойчив начин намаляване на бюджетния дефицит ще бъдат предприети мерки за подобряване на бюджетната стратегия и бюджетния процес. Основен компонент ще бъде закон за фискална отговорност, за който inter alia ще бъде необходимо създаването на процедури за подобрено многогодишно бюджетиране, установяването на ограничения за бюджетните ревизии в рамките на годината и ясни фискални правила за подобряване на изпълнението на бюджета и за постигане на пълно спазване на изискванията на Генералния секретариат на парламента. Законът следва да създаде и фискален съвет, който ще има задачата да извършва независима и експертна проверка.С цел да се подобри предвидимостта и прозрачността на бюджета ще бъде преструктурирана системата за публични компенсации, като това включва уеднаквяване и опростяване на скалите за заплащане и подобряване на системите за бонуси. Целта е да се намери решение на основните проблеми на системата за публични компенсации: бонусите представляват прекалено голяма част от общите компенсации, не съществува уеднаквена скала за заплащане и има голям брой закони, които определят заплатите в различните части на системата за заплащане на труда.За да се подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, ще бъдат извършени реформи по отношение на основни параметри на пенсионната система. Промените ще включват мерки за индексация на публичните пенсии спрямо потребителските цени, ограничаване на възможностите за дискреционно увеличение на пенсиите и постепенно увеличаване на пенсионната възраст над договорената в момента граница (особено за жени), като се отчитат промените по отношение на продължителността на живота. Освен това групите от държавни служители, които са освободени от вноски за пенсионно осигуряване, ще трябва постепенно да започнат да внасят вноски. В програмата се предвижда продължение на прилагането на втория пенсионен стълб с периодични увеличения на първоначалните вноски.в. Политика на паричния и финансовия секторПаричната политика ще продължи да бъде насочена към поддържане на ценова стабилност и постигане на целта на НБР по отношение на инфлацията (понастоящем 3,5 % ±1 % в края на 2009 г.). По отношение на финансовия сектор НБР ще извърши съгласно насоките на ЕС за оценяване стрес-тестове на счетоводните баланси и портфейлите от заеми на отделните банки при различни сценарии, които ще бъдат използвани за оценяване на потенциалните увеличения на собствен капитал, необходим за поддържане на коефициентите на платежоспособност на стойност над 10 % през програмния период. След извършването на стрес-тестовете, в съответствие с поетия от тях ангажимент за адекватно подпомагане на техните филиали (потвърден в тяхното съвместно изявление от 26 март 2009 г.), дружествата-майки ще трябва да осигурят до края на септември 2009 г. достатъчно ресурси за отстраняването на евентуални недостатъци, установени по време на стрес-тестовете.Освен това в програмата се предвижда законите за банките и за ликвидацията да бъдат изменени, за да позволят своевременна и ефективна реакция в случай че банките изпаднат в затруднено положение. Основна цел на измененията ще бъде засилването на правомощията на администраторите на банки, поставени под специално управление. Освен разрешаването на проблемите на банките, други мерки имат за цел да засилят правомощията на НБР с разпоредби, които ѝ позволяват да поиска от големите акционери увеличение на техния акционерен капитал и осигуряване на финансова помощ на банката, както и да забрани или да ограничи разпределението на печалбите. Финансовият надзор ще бъде засилен в съответствие със съответното законодателство на ЕС. Освен това ще бъдат въведени по-подробни изисквания за докладване относно ликвидността и, в подходящ момент, регулаторното минимално равнище на съотношението на капиталовата адекватност следва да бъде повишено от 8 % на 10 %. В допълнение процедурите за активиране на застраховката на депозита ще бъде изменена с цел да се опростят и ускорят плащанията. Съгласно измененото законодателство застраховката на депозита ще се активира след решение на НБР в срок от 21 дни. И накрая, за да се гарантира достатъчно ликвидност, НБР поема ангажимент да разшири набора от активи, приемани като гаранция.г. Структурни реформиИкономическата програма ще включва и мерки за структурни реформи в съответствие с политическите области, обхванати от конкретните препоръки за отделните страни, издадени от Съвета в рамките на Лисабонската стратегия. Реформите ще включват политики за подобряване на ефикасността и ефективността на публичната администрация, подобряване на качеството на публичните разходи, по-добро използване и усвояване на фондовете на ЕС, подобряване на бизнес средата и преодоляване на проблема с нерегламентирания труд. Комисията допринася и за изграждането на местен капацитет чрез структурни фондове, една част от които е предназначена за техническа помощ.Тази програма е отразена в условията, свързани с икономическата политика, които са включени в препоръката на Комисията за решение на Съвета. Свързаните с икономическата политика подробни условия, които придружават изплащането на заемите от ЕС, ще бъдат изложени в меморандум за разбирателство, който ще бъде сключен с властите на Румъния. Програмата ще бъде също така изцяло отразена в актуализация на конвергентната програма на Румъния.Предложеното решение би имало срок на действие три години от влизането му в сила. За да се осигури необходимата гъвкавост на фона на сегашната пазарна ситуация, се предлага да се разреши възможността за използване на лихвени суапове за операцията по получаване на заем за финансиране на дълга. За да се предпази бюджетът на ЕС, контрагентите по евентуален суап ще трябва да са с възможно най-висок кредитен рейтинг.Съгласно разпоредбите на предложението на Комисията от 8 април 2009 г. за Регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 332/2002 за установяване на механизъм, осигуряващ средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки, Комисията, в това число и Европейската служба за борба с измамите и Европейската сметна палата, има право да изпраща свои служители или надлежно упълномощени представители за провеждане на технически или финансови проверки или одити, каквито тя счита за целесъобразно във връзка с управлението на тази подкрепа. Предполагаемите и действителните случаи на измама, корупция или всякакви други нередности във връзка с управлението на подкрепата за платежния баланс от страна на ЕО, които вредят на финансовите интереси на ЕО, ще бъдат подложени на разследване и третирани по задоволителен начин. Всички такива случаи, както и свързаните с тях мерки, предприети от националните компетентни органи, ще бъдат докладвани на Комисията във възможно най-кратък срок. Меморандумът за разбирателство и кредитното споразумение ще включват също така новите технически разпоредби на предложението на Комисията за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 332/2002.Паралелно с политическите условия на програмата Комисията ще продължи да наблюдава напредъка в областта на съдебната реформа и борбата с корупцията съгласно Механизма за сътрудничество и проверка. Срокът на този механизъм е независим от срока на програмата за предоставяне на помощ. В междинния доклад от февруари 2009 г. се стига до заключението, че румънските власти следва да засилят отново усилията в съдебната реформа и борбата с корупцията, за да компенсират известното изоставяне през последните месеци. Това означава по-конкретно приемане на законите, необходими за модернизиране на правната система, и доказване, че правната система е в състояние да прилага законите по независим и ефективен начин, чрез бързото приключване на случаи на корупция по високите етажи.В допълнение към политическите условия Комисията ще продължи също така да следи за коректното използване на предприсъединителните и следприсъединителните фондове на ЕС, между другото с помощта на оценките на съответствието и редовни проверки.Препоръка заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза предоставяне на взаимна помощ на РумънияСЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,като взе предвид Договора за създаване на Европейскaтa общност, и по-специално член 119,като взе предвид препоръката на Комисията, представена след консултация с Икономическия и финансов комитет,като има предвид, че:1.  Румънските капиталови и финансови пазари наскоро бяха подложени на все по-голям натиск вследствие на глобалното забавяне на икономическия растеж и породената от големия външен дълг и бързо увеличаващия се публичен дефицит нарастваща загриженост по отношение на състоянието на румънската икономика. Засили се и натискът върху обменния курс, което доведе до значителен риск за стабилността на банковия сектор.2.  Правителството и Националната банка на Румъния (НБР) реагираха чрез изготвянето на всеобхватна стратегия, която има за цел да стабилизира макроикономическите политики и да намали сътресенията на финансовите пазари, като тази стратегия бе изложена в писмо за намерения, получено от Комисията на […] г. Основна цел на икономическата програма е намаляването на бюджетния дефицит от 5,4 % от БВП през 2008 г. до 5,1 % от БВП през 2009 г. и до под 3 % от БВП до 2011 г. С цел да се постигне по устойчив начин намаляване на бюджетния дефицит ще бъдат предприети мерки за подобряване на бюджетната стратегия и бюджетния процес. Тази икономическа програма, и по-специално бюджетните цели, ще бъдат отразени в правителствения бюджет, както и в конвергентната програма.3.  Съветът периодично извършва преглед на икономическата политика на Румъния, по-специално в контекста на ежегодния преглед на актуализираната конвергентна програма на страната и на изпълнението на националната програма за реформи, и на периодичния преглед на постигнатия от Румъния напредък в контекста на доклада за сближаване и на годишния доклад за напредъка.4.  Очаква се външното финансиране да продължи да бъде под сериозен натиск, тъй като постоянният, макар и намаляващ, дефицит по текущата сметка, заедно с нуждата за удължаване на падежа на значителните краткосрочни и дългосрочни дългове в чужда валута, вероятно няма да бъдат напълно покрити от преките чуждестранни инвестиции и други притоци по финансовите и капиталовите сметки през 2009—2011 г. Нуждата от външно финансиране за периода до първото тримесечие на 2011 г. се оценява на 20 млрд. EUR. Предполага се, че чуждите банки ще подновят експозициите си в Румъния на 100 % след предоставянето на взаимната помощ, в съответствие с изисквания ангажимент на основните чужди банки да поддържат експозицията си в Румъния (както бе потвърдено в тяхното съвместно изявление от 26 март 2009 г.), докато се предполага, че 50 % от корпоративния външен дълг към институциите майки и от външния дълг на румънските банки ще бъдат подновени през 2009 г. За 2010 и 2011 г. всички чужди задължения с приближаващ падеж се предполага, че ще бъдат подновени на 100 % след падежа в съответствие с очакваното стабилизиране на финансовите пазари и началото на възстановяването на основните пазари на износ на Румъния. С изключение на достатъчно високите цели за резервите в чуждестранна валута (над 100 % от краткосрочния външен дълг при оставащия падеж) бяха направени консервативни прогнози за други отливи на капитал, като например отлив на депозити на нерезиденти, намаляване на търговските кредити и изходящи потоци от портфейлни инвестиции, за да бъдат включени допълнителни резерви в сметките.5.  Румънските власти поискаха значителна финансова помощ от ЕС и от други международни финансови институции, за да поддържат устойчивостта на платежния баланс и да постигнат разумно равнище на валутните резерви.6.  Платежният баланс на Румъния е изправен пред сериозна опасност, поради което на страната е необходимо спешно да бъде предоставена взаимна помощ от Общността.ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:Член 1Общността предоставя взаимна помощ на Румъния.Член 2Адресати на настоящото решение са държавите-членки.Съставено в Брюксел на […] година.За СъветаПредседателПредложение заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза предоставяне на средносрочна финансова помощ от страна на ЕС на РумънияСЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,като взе предвид Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета[2] от 18 февруари 2002 г. за установяване на механизъм, осигуряващ средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки, и по-специално член 3, параграф 2 от него,като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултация с Икономическия и финансов комитет (ИФК),като има предвид, че:7.  С Решение [….] на Съвета беше решено да се предостави взаимна помощ на Румъния.8.  Въпреки очакваното подобрение на текущата сметка нуждите на Румъния от външно финансиране за периода до първото тримесечие на 2011 г. се оценяват от Комисията, МВФ и румънските власти през март 2009 г. на 20 млрд. EUR, тъй като вследствие на неотдавнашното развитие на финансовите пазари може да се стигне до значително влошаване на капиталовата и финансовата сметка.9.  Целесъобразно е на Румъния да бъде предоставена помощ от Общността в размер на максимум 5 млрд. EUR в рамките на механизма за осигуряване на средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки, установен с Регламент (ЕО) № 332/2002. Тази подкрепа следва да бъде предоставена заедно със заем от Международния валутен фонд в размер на 11,40 млрд. SDR (около 12,95 млрд. EUR) в рамките на стенд-бай споразумение, което се очаква да бъде одобрено на 6 май 2009 г. Световната банка също се съгласи да предостави заем на Румъния в размер на 1 млрд. EUR, а ЕИБ и ЕБВР ще осигурят общо 1 млрд. EUR допълнителна помощ.10.  Помощта от Общността следва да бъде управлявана от Комисията. Условията, свързани с икономическата политика, които са договорени с властите на Румъния след консултация с ИФК, следва да бъдат изложени в меморандум за разбирателство. Комисията следва да изложи подробно финансовите условия в кредитното споразумение.11.  Комисията следва да проверява периодично чрез мисии и редовни доклади от румънските власти изпълнението на свързаните с помощта условия относно икономическата политика.12.  През периода на изпълнение на програмата Комисията ще предостави и допълнителни политически съвети, както и техническа помощ в специфични области.13.  Европейската сметна палата трябва да има правото да извършва финансови проверки или одити, каквито тя счита за целесъобразно във връзка с управлението на тази помощ. Комисията, в това число и Европейската служба за борба с измамите, трябва да разполага с правото да изпраща свои служители или надлежно упълномощени представители за провеждане на технически или финансови проверки или одити, каквито тя счита за целесъобразно във връзка с управлението на средносрочната финансова подкрепа от страна на Общността.14.  Паралелно с политическите условия на програмата Комисията ще продължи да наблюдава напредъка в областта на съдебната реформа и борбата с корупцията съгласно Механизма за сътрудничество и проверка. Срокът на този механизъм е независим от срока на програмата за предоставяне на помощ. В допълнение към политическите условия Комисията ще продължи също така да следи за коректното използване на предприсъединителните и следприсъединителните фондове на ЕС, между другото с помощта на оценките на съответствието и редовни проверки.15.  Помощта следва да се предостави с оглед да се подкрепи устойчивостта на платежния баланс на Румъния и по този начин да се допринесе за успешното изпълнение на програмата за икономическа политика на правителството.ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:Член 116.  Общността предоставя на Румъния средносрочен заем, възлизащ на не повече от 5 млрд. EUR, с максимален среден срок до падежа от седем години.17.  Финансовата помощ от Общността се предоставя в рамките на три години, считано от първия ден след влизане в сила на настоящото решение.Член 218.  Помощта ще се управлява от Комисията по начин, който е съобразен със задълженията на Румъния и препоръките на Съвета, по-специално специфичните за страната препоръки в контекста на изпълнението на Националната програма за реформи, както и на конвергентната програма.19.  След консултация с ИФК Комисията договаря с властите на Румъния свързаните с финансовата помощ конкретни условия относно икономическата политика, както е предвидено в член 3, параграф 5. Тези условия следва да се формулират в меморандум за разбирателство, който да е съобразен със задълженията и препоръките, посочени в параграф 1. Финансовите условия са изложени подробно от Комисията в кредитното споразумение.20.  Комисията в сътрудничество с Икономическия и финансов комитет проверява периодично изпълнението на свързаните с помощта условия относно икономическата политика. За тази цел румънските власти предоставят на разположение на Комисията цялата необходима информация и ѝ оказват пълно сътрудничество. Икономическият и финансов комитет трябва да бъде информиран от Комисията за евентуално рефинансиране на заема или преструктуриране на финансовите условия.4. Румъния е готова да приеме и приложи допълнителни мерки за консолидация с цел да се стабилизира финансово икономиката, ако такива мерки са необходими по време на програмата за помощ. Румънските власти се допитват до Комисията преди приемането на такива допълнителни мерки.Член 321.  Финансовата помощ от Общността се предоставя на Румъния от Комисията на максимум пет транша, размерът на които се определя в меморандума за разбирателство.22.  Първият транш се отпуска след влизането в сила на кредитното споразумение и на меморандума за разбирателство.23.  Ако е необходимо за финансирането на заема, е позволено предпазливото използване на лихвени суапове с контрагенти с възможно най-висок кредитен рейтинг.24.  Комисията решава отпускането на следващи траншове, след като получи становището на ИФК.25.  Изплащането на всеки следващ транш се извършва въз основа на задоволителното изпълнение на новата икономическа програма на румънското правителство, която ще бъде включена в конвергентната програма на Румъния и в националната програма за реформи, и по-специално на конкретните условия относно икономическата политика, предвидени в меморандума за разбирателство. Условията включват, inter alia:а) приемане на ясно определена средносрочна фискална програма, насочена към намаляване до 2011 г. на дефицита на консолидирания държавен бюджет до равнище, което не превишава референтната стойност, заложена в Договора, от 3 % от БВП;б) приемане и изпълнение на изменения бюджет за 2009 г. (до второто тримесечие на 2009 г.), който има за цел постигане на дефицит на консолидирания държавен бюджет по-малък от 5,1 % от БВП съгласно Европейската система от сметки 1995;в) намаляване на заплатите в публичния сектор в номинално изражение спрямо заплатите от 2008 г., като бъде премахнато увеличението на заплатите в публичния сектор (в размер на 5 % в номинално изражение), предвидено за 2009 г. (или посредством еквивалентни съкращения на работни места), и чрез намаляване на работните места в публичния сектор, в това число и чрез заместване на само 1 от 7 напуснали служители;г) допълнително ограничаване на разходите за стоки и услуги и на субсидиите за държавни предприятия;д) подобряване на управлението на бюджета чрез приемането и прилагането на обвързваща средносрочна фискална рамка, установяването на ограничения за преразглеждането на бюджета в рамките на годината, в това число и фискални правила, и създаването на фискален съвет, който ще има задачата да извършва независима и експертна проверка;е) преструктуриране на системата за заплащане в публичния сектор, като това включва уеднаквяване и опростяване на скалите за заплащане и подобряване на системите за бонуси;ж) реформи по отношение на основни параметри на пенсионната система чрез мерки за индексация на пенсиите спрямо потребителските цени, вместо спрямо заплатите, постепенно коригиране на пенсионната възраст над договорената в момента граница, особено за жени, и постепенно изплащане на пенсионните вноски от групите от държавни служители, които все още са освободени от тези вноски;з) изменения на законите за банките и за ликвидацията, за да позволят своевременна и ефективна реакция, в случай че банките изпаднат в затруднено положение. Основна цел на измененията ще бъде засилването на правомощията на администраторите на банки, поставени под специално управление. Освен разрешаването на проблемите на банките правомощията на НБР трябва да бъдат увеличени с разпоредби, които ѝ позволяват да поиска от големите акционери увеличение на техния акционерен капитал и осигуряване на финансова помощ на банката, както и да забрани или да ограничи разпределението на печалбата. Финансовият надзор ще бъде засилен в съответствие със съответното законодателство на ЕС. Освен това ще бъдат въведени по-подробни изисквания за докладване относно ликвидността и, в подходящ момент, регулаторното минимално равнище на съотношението на капиталовата адекватност следва да бъде повишено от 8 % на 10 %. В допълнение процедурите за активиране на застраховката на депозита следва да бъдат изменени с цел да се опростят и ускорят плащанията. Съгласно измененото законодателство застраховката на депозита ще се активира след решение на НБР в срок от 21 дни. И накрая, за да се гарантира достатъчно ликвидност, НБР поема ангажимент да разшири набора от активи, приемани като гаранция;и) мерки за структурни реформи в областта на специфичните за страната препоръки, издадени в контекста на Лисабонската стратегия; реформите ще включват политики за подобряване на ефикасността и ефективността на публичната администрация, подобряване на качеството на публичните разходи, по-добро използване и усвояване на фондовете на ЕС, намаляване на административните, фискалните и правните пречки пред бизнеса и преодоляване на проблема с нерегламентирания труд, като по този начин се увеличава данъчната основа;26.  За да се гарантира безпроблемното изпълнение на условията на програмата и за да се отстранят неравновесията по устойчив начин, Комисията ще осигури непрекъснати съвети и насоки във връзка с фискалните и структурните реформи, както и с реформите на финансовите пазари.27.  Румъния трябва да открие специална сметка в Националната банка на Румъния, предназначена за управлението на средносрочната финансова помощ от страна на Общността.Член 4Настоящото решение е адресирано до Румъния.Член 5То се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.Съставено в Брюксел на […] година.За СъветаПредседателОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО ВЪРХУ БЮДЖЕТА(вж. член 16 от вътрешния правилник)ОБЛАСТ НА ПОЛИТИКАТА: ДЯЛ 01 — ИКОНОМИЧЕСКИ И ФИНАНСОВИ ВЪПРОСИДЕЙНОСТ: ФИНАНСОВИ ОПЕРАЦИИ И ИНСТРУМЕНТИНАИМЕНОВАНИЕ НА ДЕЙСТВИЕТО: СРЕДНОСРОЧНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ ОТ ЕС ЗА РУМЪНИЯ1. НАИМЕНОВАНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО: СЪОТВЕТЕН БЮДЖЕТЕН РЕД И ДЯЛ01 04 01 01 — Гаранция на ЕО за заеми от Общността, отпуснати за подкрепа на платежния баланс2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ:Членове 119 и 308 от Договора за създаване на Европейската общност; Регламент № 332/2002 на Съвета от 18 февруари 2002 година.3. ОБЩИ ЦИФРИ ЗА ФИНАНСОВАТА ГОДИНА (В EUR)Тази позиция представлява структурата за гаранцията, предоставена от Европейския съюз. Тя ще позволи на Комисията да обслужва дълга (главница, лихви и други разходи), ако длъжникът (Румъния) не изпълни задължението си.Записът („p.m.“), отразяващ бюджетната гаранция, ще бъде задействан само в случай на реално искане за изтегляне на тази гаранция. При нормални обстоятелства не се очаква искане за изтегляне на бюджетната гаранция.3а — Текуща годинаНе е приложимоБюджетни кредити за поети задължения |Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет) |Трансфери |Допълнителни бюджетни кредити |Общо бюджетни кредити |Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма |Налично салдо |Сума за предложеното действие |3б — ПреносиНе е приложимоБюджетни кредити за поети задължения |Преноси |Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма |Налично салдо |Сума за предложеното действие |3в — Следваща финансова годинаНе е приложимоБюджетни кредити за поети задължения |Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет) | p.m. |Трансфери |Допълнителни бюджетни кредити |Общо бюджетни кредити |Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма |Налично салдо |Сума за предложеното действие | p.m. |4. ОПИСАНИЕ НА ДЕЙСТВИЕТОПредложената средносрочна финансова помощ за Румъния се състои от заем от Общността (който ще се финансира чрез заемане на средства от страна на Общността от международните капиталови пазари) в размер на 5 млрд. EUR. Тя ще бъде предоставена в контекста на международен финансов пакет и по-специално на заем от МВФ в размер 11,40 млрд. SDR (около 12,95 млрд. EUR) в рамките на стенд-бай механизма. Световната банка предоставя общо 1 млрд. EUR, а ЕИБ и ЕБВР също отпускат общо 1 млрд. EUR. Средносрочната финансова помощ от страна на Общността за Румъния е предназначена да подкрепи устойчивостта на платежния баланс на Румъния, която е сериозно застрашена, и по този начин да подкрепи и новата икономическа програма на правителството, целяща наред с другото възстановяване на доверието на инвеститорите и смекчаване на напрежението, изпитвано напоследък на финансовите пазари. В същото време с тази помощ се допринася за финансовата стабилност и извън рамките на държавата бенефициер предвид на важните международни (включително междубанкови) връзки. Новият икономически пакет, подкрепен с настоящото, включва ускорено намаляване на дефицита в периода от 2009 г. до 2011 г., което ще намали необходимостта от финансиране на правителството. И накрая, подкрепата, управлявана от Комисията след консултация с Икономическия и финансов комитет, е начин да се гарантира, че ЕС ще продължи да участва активно в оформянето на икономическите политики на Румъния и че тези политики ще са в съответствие с поетите от Румъния задължения към ЕС и с препоръките на Съвета, по-специално по отношение на прилагането на националната програма за реформи, както и на конвергентната програма.На 26 март 2009 г. институциите майки на деветте най-големи чуждестранни банки в Румъния поеха съвместен ангажимент да поддържат експозициите си в Румъния през програмния период и дадоха съгласие да подкрепят своите румънски филиали, за да запазят настоящата им добра финансова стабилност през периода на сътресения на пазара и забавяне на икономическия растеж. Заедно с предоставената помощ от Общността, МВФ, Световната банка, ЕИБ и ЕБВР настоящата декларация подчертава широкообхватния характер на подкрепата за румънските власти.Кредитите, получени от Общността на капиталовите пазари или от финансови институции за целите на предоставяне на заема на Румъния, са покрити от гаранцията на Общността. Заемът се получава на капиталовите пазари или от финансови институции. Размерът на главницата на заема, който ще бъде предоставен на Румъния, възлиза на 5 млрд. EUR.Структурата на гаранцията, предоставена от Европейския съюз, ще позволи на Комисията да обслужва дълга, ако Румъния не изпълни задължението си.За да изпълни задълженията си, Комисията може да използва своите налични средства за временно обслужване на дълга. В този случай се прилага член 12 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000 на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагане на Решение 2000/597/ЕО, Евратом относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (ОВ L 130, 31.5.2000 г., стр. 1).5. ВЪЗПРИЕТ МЕТОД НА ИЗЧИСЛЕНИЕНе се прилага.6. ГРАФИК НА ПЛАЩАНИЯТА (В EUR)Не се прилага.Бюджетен ред | Бюджетни кредити | Плащания |Година n | Година n+1 | Година n+2 | Година n+3 | Следващи бюджетни години |Година n |Година n+1 |Година n |Година n+1 |Общо |[1] В съответствие с общите условия за предоставяне на извънобщностни заеми на държави-членки на ЕС, приети от ИФК на 29 септември 2008 г., това бе направено с писмо от министъра на финансите Gheorghe Pogea до комисионера Joaquin Almunia. Подобно писмо бе изготвено от члена на ИФК Stefan Nanu до Odile Renaud Basso, секретар на ИФК, и до Marco Buti, член на Комисията в ИФК.[2] OВ L 53, 23.2.2002 г., стр. 1.


title: Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА относно присъединяването на България и Румъния към Конвенцията от 23 юли 1990 г. за премахване на двойното данъчно облагане във връзка с корекцията на печалби на свързани предприятия Предложение за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за изменение на приложение I към Акта за присъединяване на България и Румъния

text:
Важна правна забележка

|

52007PC0839(01)

Препоръка за решение на Съвета относно присъединяването на България и Румъния към Конвенцията от 23 юли 1990 г. за премахване на двойното данъчно облагане във връзка с корекцията на печалби на свързани предприятия  /* COM/2007/0839 окончателен - CNS 2007/0283 */

	[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |Брюксел, 20.12.2007COM(2007) 839 окончателен2007/0283 (CNS)Препоръка заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАотносно присъединяването на България и Румъния към Конвенцията от 23 юли 1990 г. за премахване на двойното данъчно облагане във връзка с корекцията на печалби на свързани предприятияПредложение заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза изменение на приложение I към Акта за присъединяване на България и Румъния(представен o от Комисията)ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМАктът за присъединяване на България и Румъния от 2005 г.[1] въведе опростена система за присъединяването на България и Румъния към конвенциите (и протоколите), сключени от държавите-членки въз основа на член 34 от Договора за Европейския съюз (предишен член К.3 от Договора за Европейския съюз) или на член 293 от Договора за Европейската общност. Вече не е нужно както в миналото да се договорят и сключват отделни протоколи за присъединяване към тези конвенции (което би означавало ратифициране от 27 държави): Член 3, параграф 3 просто постановява, че България и Румъния се присъединяват към тези конвенции и протоколи по силата на Акта за присъединяване.Член 3, параграфи 3 и 4 от Акта за присъединяване предвиждат, че за тази цел Съветът приема решение, за да определи датата, на която тези конвенции влизат в сила за България и Румъния, и за да извърши всички необходими промени в тези конвенции, изисквани поради приемането на двете нови държави-членки (което при всички положения ще включи приемането на конвенциите на български и на румънски език, за да могат тези езикови версии да бъдат „еднакво автентични“). Съветът действа по препоръка на Комисията след консултация с Европейския парламент.В Приложение І към Акта за присъединяване се съдържа списък със съответните протоколи и конвенции.В списъка е включена Конвенция 90/436/ЕИО от 23 юли 1990 г. за премахване на двойното данъчно облагане във връзка с корекцията на печалби на свързани предприятия (тъй наречената арбитражна конвенция), Конвенцията от 21 декември 1995 г. за присъединяването на Република Австрия, Република Финландия и Кралство Швеция към арбитражната конвенция и протокола от 25 май 1999 г. за изменение на арбитражната конвенция.В периода преди присъединяването на България и Румъния към Европейския съюз, държавите-членки подписаха на 8 декември 2004 г. конвенция за присъединяването на Чешката Република, Република Естония, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Република Унгария, Република Малта, Република Полша, Република Словения и Словашката Република към арбитражната конвенция.Следователно е уместно да се предвиди присъединяването на България и Румъния към арбитражната конвенция, както е изменена с конвенцията от 8 декември 2004 г., и тази конвенция следва да бъде добавена в приложение I към Акта за присъединяване. За тази цел и в съответствие с член 3, параграф 6 от Акта за присъединяване Комисията е изготвила предложение за решение на Съвета за включване в списъка на Конвенцията от 8 декември 2004 г. относно присъединяването на десетте нови държави-членки към Конвенция 90/436/ЕИО.Препоръката на Комисията за решение на Съвета има за цел да бъдат осъществени необходимите промени, наложени поради присъединяването на България и Румъния към гореспоменатата конвенция, съгласно член 3, параграф 4 от Акта за присъединяване.2007/0283 (CNS)Препоръка заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАотносно присъединяването на България и Румъния към Конвенцията от 23 юли 1990 г. за премахване на двойното данъчно облагане във връзка с корекцията на печалби на свързани предприятияСЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,като взе предвид Договора за Европейския съюз,като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,като взе предвид Акта за присъединяване на България и Румъния и по-специално член 3, параграф 4 от него,като взе предвид препоръката на Комисията[2],като взе предвид становището на Европейския парламент[3],като има предвид, че:(1) Конвенция 90/436/ЕИО от 23 юли 1990 г. за премахване на двойното данъчно облагане във връзка с с корекцията на печалби на свързани предприятия[4] (наричана оттук нататък „Арбитражна конвенция“ бе подписана в Брюксел на 23 юли 1990 г. и влезе в сила на 1 януари 1995 г.(2) Арбитражната конвенция бе изменена с Протокол[5], подписан на 25 май 1999 г., който влезе в сила на 1 ноември 2004 г.(3) Австрия, Финландия и Швеция се присъединиха към Арбитражната конвенция с Конвенция[6], подписана на 21 декември 1995 г.(4) Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия се присъединиха към Арбитражната конвенция с Конвенция[7], подписана на 8 декември 2004 г.(5) Член 3, параграф 3 от Акта за присъединяване от 2005 г. предвижда България и Румъния да се присъединят към сключените между държавите-членки конвенции и протоколи, изброени в приложение I на Акта за присъединяване, в това число и към Арбитражната конвенция. Те следва да влязат в сила за България и Румъния на датата, определена от Съвета.(6) В съответствие с член 3, параграф 4 от Акта за присъединяване от 2005 г. Съветът извършва всички промени, необходими за присъединяването към тези конвенции и протоколи,ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:Член 1Арбитражната конвенция се изменя както следва:(1) В член 2, параграф 2, букви от а) до ш) се заменят със следния текст:(i) в Белгияа) impôt des personnes physiques/personenbelastingб) impôt des sociétés/vennootschapsbelastingв) impôt des personnes morales/rechtspersonenbelastingг) impôt des non-résidents/belasting der niet-verblijfhoudersд) taxe communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de personenbelasting(ii) в България:а) данък върху доходите на физическите лицаб) корпоративен данък(iii) в Чешката република:а) daň z příjmů fyzických osobб) daň z příjmů právnických osob(iv) в Дания:а) indkomstskat til statenб) den kommunale indkomstskatв) den amtskommunale indkomstskat(v) в Германия:а) Einkommensteuerб) Koerperschaftsteuerв) Gewerbesteuer, in so far as this tax is based on trading profits(vi) в Естония:а) tulumaks(vii) в Гърция:а) foros eisodimatos fysikon prosoponб) foros eisodimatos nomikon prosoponв) eisfora yper ton epicheiriseon ydrefsis kai apochetefsis(viii) в Испания:а) Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicasб) Impuesto sobre Sociedadesв) Impuesto sobre la Renta de no Residentes(ix) във Франция:а) impôt sur le revenuб) impôt sur les sociétés(x) в Ирландия:а) Income Taxб) Corporation Tax(xi) в Италия:а) imposta sul reddito delle persone fisicheб) imposta sul reddito delle societàв) imposta regionale sulle attività produttive(xii) в Кипър:а) Φόρος Εισοδήματοςб) Έκτακτη Εισφορά για την Άμυνα της Δημοκρατίας(xiii) в Латвия:а) uzņēmumu ienākuma nodoklisб) iedzīvotāju ienākuma nodoklis(xiv) в Литва:а) Gyventojų pajamų mokestisб) Pelno mokestis(xv) в Люксембург:а) impôt sur le revenu des personnes physiquesб) impôt sur le revenu des collectivitésв) impôt commercial, in so far as this tax is based on trading profits(xvi) в Унгария:а) személyi jövedelemadóб) társasági adóв) osztalékadó(xvii) в Малта:а) taxxa fuq l-income(xviii) в Нидерландия:а) inkomstenbelastingб) vennootschapsbelasting(xix) в Австрия:а) Einkommensteuerб) Körperschaftsteuer(xx) в Полша:а) podatek dochodowy od osób fizycznychб) podatek dochodowy od osób prawnych(xxi) в Португалия:а) imposto sobre o rendimento das pessoas singularesб) imposto sobre o rendimento das pessoas colectivasв) derrama para os municípios sobre o imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas(xxii) в Румъния:а) impozitul pe venitб) impozitul pe profitв) impozitul pe veniturile obţinute din România de nerezidenţi(xxiii) в Словения:а) dohodninaб) davek od dobička pravnih oseb(xxiv) в Словакия:а) daň z príjmov právnických osôbб) daň z príjmov fyzických osôb(xxv) във Финландия:а) valtion tuloverot/de statliga inkomstskatternaб) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfundв) kunnallisvero/kommunalskattenг) kirkollisvero/kyrkoskattenд) korkotulon lähdevero/källskatten å ränteinkomstе) rajoitetusti verovelvollisen lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig(xxvi) в Швеция:а) statlig inkomstskattб) kupongskattв) kommunal inkomstskatt(xxvii) в Обединеното кралство:а) Income Taxб) Corporation Tax(2) В член 3, параграф 1, се добавят следните тирета:-  в България:Министъра на финансите или негов упълномощен представител,-  в Румъния:Agenţia Naţionala de Administrare Fiscala.Член 2Арбитражната конвенция, както е изменена с Протокола от 25 май 1999 г., Конвенциите от 21 декември 1995 г. и 8 декември 2004 г. и настоящото решение, изготвени на български и румънски език и приложени към настоящото решение, са автентични при същите условия както другите текстове на Арбитражната конвенция и Протокола.Член 3Арбитражната конвенция, както е изменена с Протокола от 25 май 1999 г., Конвенциите от 21 декември 1995 г. и 8 декември 2004 г. и настоящото решение, влиза в сила на 1 януари 2007 г. между България, Румъния и останалите държави-членки, в които Арбитражната конвенция е влязла в сила. Тя влиза в сила между България, Румъния и всяка една от другите държави-членки в деня, в който Арбитражната конвенция влезе в сила за другата съответна държава-членка.Член 4Настоящото решение влиза в сила на деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз .Съставено в Брюксел на […] година.За Съвета:Председател[…]ПРИЛОЖЕНИЕТекст на Конвенцията за премахване на двойното данъчно облагане във връзка с с корекцията на печалби на свързани предприятия, както тя е изменена с Протокола от 25 май 1999 г., Конвенциите от 21 декември 1995 г. и от 8 декември 2004 г. на български и румънски език.Предложение заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза изменение на приложение I към Акта за присъединяване на България и РумънияСЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,като взе предвид Договора за Европейския съюз,като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,като взе предвид Акта за присъединяване на България и Румъния и по-специално член 3, параграф 6 от него,като взе предвид предложението на Комисията[8],Като има предвид, че:(1) Член 3, параграф 3 от Акта за присъединяване от 2005 г. предвижда България и Румъния да се присъединят към сключените между държавите-членки конвенции и протоколи, изброени в приложение I.(2) В периода преди присъединяването на България и Румъния към Европейския съюз, държавите-членки подписаха на 8 декември 2004 г. конвенция за присъединяването на Чешката Република, Република Естония, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Република Унгария, Република Малта, Република Полша, Република Словения и Словашката Република към конвенцията от 23 юли 1990 г. за премахване на двойното данъчно облагане във връзка с корекцията на печалби на свързани предприятия[9], (наричана по-долу „Арбитражната конвенция“).(3) Уместно е да се предвиди присъединяването на България и Румъния към Арбитражната конвенция, както е изменена с конвенцията от 8 декември 2004 г. За тази цел конвенцията следва да бъде добавена в приложение I към Акта за присъединяване от 2005 г.ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:Член 1Приложение I към Акта за присъединяване от 2005 г. се изменя както следва:Към точка 2 се добавя следното ново тире:« - Конвенция от 8 декември 2004 г. за присъединяването на Чешката Република, Република Естония, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Република Унгария, Република Малта, Република Полша, Република Словения и Словашката Република към конвенцията за премахване на двойното данъчно облагане във връзка с корекцията на печалби на свързани предприятия (OВ C 160, 30.6.2005 г., стр. 1). »Член 2Настоящото решение влиза в сила на деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз .Съставено в Брюксел на […] година.За Съвета:Председател [1] ОВ L 157, 21.6.2005 г., стр. 203.[2] ОВ С […], […], стр. […].[3] ОВ С […], […], стр. […].[4] OВ L 225, 20. 8.1990, стр.10.[5] OВ C 202, 16.7.1999 г., стp. 1.[6] OВ C 26, 31.1.1996 г., стp. 1.[7] OВ C 160, 30.6.2005 г., стp. 1.[8] ОВ С […], […], стр. […].[9] OВ L 225, 20. 8.1990, стр. 10.


title: Препоръка за решение на Съвета за предоставяне на взаимна помощ на Унгария  -  Предложение за решение на Съвета за предоставяне на средносрочна финансова помощ от Общността на Унгария

text:
               BG

                        КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ

               Брюксел, 30.10.2008 г.

               COM(2008) 716 окончателен

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за предоставяне на взаимна помощ на Унгария

               Предложение за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за предоставяне на средносрочна финансова помощ от Общността на Унгария

               (представено от Комисията)

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1.Въведение

               От средата на 2006 г. насам унгарските власти полагат значителни усилия за коригиране на натрупаните външни и вътрешни неравновесия на страната. Въпреки осезаемите резултати, постигнати през последните две години, в т.ч. значителния спад на дефицита на консолидирания държавен бюджет и постепенното намаление на дефицита по текущата сметка, унгарските финансови пазари изпитаха сериозно напрежение от началото на октомври 2008 г. Това е свързано с относително високата финансова уязвимост на Унгария, дължаща се на големия ѝ външен дълг (в размер близо 100 % от БВП), който наскоро бе увеличен допълнително с получените от частния сектор кредити в чужда валута, и на най-високото съотношение на публичния дълг спрямо БВП в региона (около 66 % от БВП). Властите бързо обявиха обширен пакет от политически мерки, чието предназначение бе да възстановят доверието на инвеститорите и да намалят напрежението на финансовите пазари. Мерките включват ускорено намаление на дефицита както през 2008 г., така и през 2009 г., което би довело да намаление на потребността на правителството от финансиране, както и редица целенасочени стъпки за раздвижване на пазара на държавните дългови финансови инструменти и за повишаване на ликвидността на валутния суапов пазар. Въпреки това, тъй като поради сътресенията на финансовите пазари може да се очаква бързо влошаване на салдата по капиталовата и финансовата сметка през 2008 и особено през 2009 г., Унгария ще има потребност от съществена финансова помощ през този период, вероятно от порядъка на 20 милиарда евро до края на 2009 г.

               2.Макроикономическо развитие и перспективи

               В средата на 2006 г. бе започната програма за фискална консолидация с цел коригиране на големите фискални и външни неравновесия, които бяха натрупани през предходните години (дефицитът на консолидирания държавен бюджет бе в размер на 9,3 % през 2006 г., а дефицитът по текущата сметка възлизаше на 7,5 %). Мерките включваха inter alia замразяване на разходите, намаление на публичните инвестиции, увеличение на данъците и намаление на субсидиите за поддържане на цените на някои продукти. Вследствие на това размерът на произведените от държавния сектор блага намаля значително, особено в здравеопазването, образованието и администрацията. През 2007 г. с помощта на достъпа до ново кредитиране частният сектор показа известна издръжливост в опитите си да се справи с низходящата тенденция. Благодарение на голямото нарастване на износа с около 16 % инвестициите продължиха слабо да се покачват, въпреки че печалбите на предприятията намаляха поради значителното увеличение на разходите, свързани със заплащането на труда. Потреблението също нарасна умерено с 0,7 % въпреки спада на реалните заплати, дължащ се на увеличението на цените на петрола и храните, съпроводено от нарастване на регулираните цени и на данъка върху добавената стойност (ДДС). Като цяло годишният растеж на БВП намаля от 4,1 % през 2006 г. до 1,1 % през 2007 г., докато инфлацията нарасна двойно до почти 8 % — много над поставената официална цел.

               Докато ефектите от пакета фискални мерки отшумяваха постепенно, се очакваше икономиката да започне да се възстановява през 2008 г. и да достигне потенциалния си растеж (малко под 3 %) до 2-3 години. Въпреки това по-голямото от очакваното забавяне на растежа в ЕС и останалата част от света значително влоши перспективите за износа, който е основна движеща сила на унгарската икономика през последните години. Сегашните финансови затруднения и свързаното с тях затягане на условията за кредитиране също допринесоха за низходящата тенденция и допълнително влошиха перспективите за растежа. Частното потребление и инвестициите на домакинствата страдат най-много от по-строгите условия за кредитиране, докато инвестициите на предприятията се задържат на същото равнище, до известна степен с помощта на очакваните средства от фондовете на ЕС (структурните фондове и кохезионният фонд). Така годишният растеж на БВП се очаква да остане на равнище много под 2 % през 2008 г. и рязко да спадне през 2009 г., преди да започне да се възстановява през 2010 г. Като се има предвид голямата несигурност в контекста на сегашните условия на финансовия пазар, има риск БВП дори да намалее през 2009 г., след което да започне бавно да се възстановява.

               3.Публични финанси

               През 2007 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет възлезе на 5 % от БВП, което представляваше рязък спад в сравнение с равнището от 9,3 % от БВП през 2006 г. Това се дължеше на програмата за фискална консолидация, започната от преизбраното правителство през лятото на 2006 г., която включваше редица увеличения на данъците, както и намаления на субсидиите за поддържане на цените на някои продукти, замразяване на разходите (особено на разходите за заплати в публичния сектор) и номинално намаление на публичните инвестиции. В средата на юли 2008 г. въз основа на по-добрите от очакваното приходи в държавния бюджет (подсектор централно управление), през първото полугодие правителството преразгледа прогнозата си за дефицит, като я промени от 4 % от БВП, заложена като цел в последната актуализирана програма за сближаване и одобрена от Съвета, на 3,8 % от БВП.

               Като отговор на сътресенията на унгарския финансов пазар на 10 октомври правителството обяви план от 12 точки за повишаване на доверието в пазара. По-конкретно планът включваше намаляване на целевите размери на бюджетния дефицит: за 2008 г. — от 3,8 % на 3,4 % от БВП, и за 2009 г. — от 3,2 % на 2,9 % от БВП, впоследствие намален допълнително на 2,6 % от БВП. Според плана за постигането на по-амбициозната цел за дефицит от 3,4 % от БВП за 2008 г. трябва да бъдат изпълнени следните мерки: i) икономии на разходи по някои правителствени програми и по-ниски очаквани разходи за съфинансиране поради по-бавното от планираното усвояване на средствата от ЕС (0,15 % от БВП); както и ii) постоянно замразяване на неизползваните бюджетни резерви (0,3 % от БВП) при необходимост. По отношение на 2009 г., целта за намаление на дефицита с 0,6 % от БВП се предвижда да бъде постигната чрез: i) отказ от планираните данъчни промени, които официално се очакваше да доведат до загуба на приходи в размер на 0,55 % от БВП през 2009 г., като компенсационните мерки за разходите остават в сила; ii) допълнително намаление на разходите в размер на 0,6 % от БВП (намаление на правителствените програми и оперативните разходи на бюджетните организации, както и отлагане на индексирането на някои социални трансфери), включено в преразгледания проектобюджет, представен на 18 октомври; iii) допълнителни мерки в размер на 1 % от БВП приблизително, по-конкретно намаление на плащанията за 13-та пенсия и заплата в публичния сектор, както и замразяване на заплатите в публичния сектор.

               Съживяването на реформата на бюджетното управление също е включено в правителствения план от 12 точки. Преразгледаният законодателен документ бе предаден на парламента на 17 октомври. Той обединява някои важни елементи от алтернативните предложения на опозиционните партии (например многогодишни тавани на разходите за подсектор централно управление и създаване на Фискален съвет към Службата за бюджетно законодателство). Преразгледаният план предписва годишният бюджет да бъде включен в 3-годишна рамка, съдържаща средносрочни правила с количествени показатели. Очаква се новото законодателно предложение да бъде прието с обикновено мнозинство.

               4.Финансови пазари

               Въпреки че през по-голямата част от 2008 г. условията на унгарските финансови пазари като цяло се променяха по подобие на условията на пазарите на регионалните им партньори (макар и с няколко случая на по-голяма неустойчивост
                  1
               ), голямо напрежение на пазарите възникна в началото на октомври, когато първичният пазар на държавни облигации блокира, пазарът на ценни книжа отбеляза рязък спад, както и обменният курс на националната валута, което доведе до голямо нарастване на маржовете в доходността по държавните облигации и суаповете за кредитно неизпълнение. Това изглежда свързано с недостиг на ликвидност във финансовата система, по-специално по отношение на ликвидността в чужда валута, която става все по-скъпа поради усещането, че рискът от контрагента е нараснал, и поради факта, че икономическите субекти проявяват по-малка склонност да поемат риск при сделки с контрагенти от страните от Централна и Източна Европа.

               След смущенията на пазара в началото на октомври властите обявиха редица мерки, пряко насочени към намаляване на финансовото напрежение. Освен бюджетните рестрикции, които водят до намаляване на нетната потребност от финансиране, мерките включваха и следните елементи: 1) облекчаване на правилата за инвестиране за пенсионните фондове; 2) откриване на 13 октомври на нов механизъм за валутен суап от страна на Националната банка на Унгария (MNB), предназначен да свързва купувачите и продавачите чрез сделки по валутен суап с цел преодоляване на риска от контрагента; 3) нов стендбай инструмент за банките, предлаган от 16 октомври, посредством който MNB може да предоставя овърнайт суапове евро—форинти. Този нов механизъм е подкрепен от споразумение за обратно изкупуване с Европейската централна банка (ЕЦБ), с което ЕЦБ ще осигури на MNB възможността да получи кредитиране в размер до 5 милиарда евро. 4) На 16 октомври MNB обяви и мерки за подкрепа на вътрешния пазар на облигации в съгласие с първичните дилъри. 5) На 22 октомври MNB повиши лихвения процент с 300 базисни пункта, за да противодейства на обезценяването на националната валута (от началото на октомври до посочената дата курсът на унгарския форинт спрямо еврото бе спаднал с 14 %).

               Освен това на 13 октомври унгарският парламент гласува увеличение на максималния размер на гаранцията за депозитите от 6 милиона на 13 милиона унгарски форинта. Според оценките този нов размер на гаранцията покрива около 90 % от депозитите. Тази законодателна мярка бе придружена от политически ангажимент за гарантиране на всички депозити при необходимост. Нещо повече, унгарските власти засилиха сътрудничеството си с националния Комитет за финансова стабилност (създаден през 2004 г.), както и международните контакти между надзорниците.

               5.Платежен баланс и потребност от външно финансиране

               Растежът на нетния износ, стимулиран от високия световен растеж, беше основната движеща сила на растежа на БВП през последните години и допринесе до голяма степен за постепенното намаление на съотношението на дефицита по текущата сметка към БВП, което спадна от 7,5 % през 2006 г. до 6,4 % през 2007 г. Другият основен фактор през 2007 г. беше значителното намаление на потребността на правителството от финансиране. По капиталовата сметка бе отбелязан нарастващ излишък, който достигна 1,1 % от БВП през 2007 г., отчасти поради нарастващата степен на усвояване на средствата от ЕС, благодарение на което нетните външни задължения се стабилизираха, макар и на високо равнище (97 % от БВП). Същевременно делът на дълговите инструменти във външния дефицит се повиши. Това отразява inter alia постоянно големите изходящи потоци от преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ) и портфейлни инвестиции, извършвани от местни лица, които след време би трябвало да окажат положителен ефект върху приходите по текущата сметка. Въпреки че делът на финансирането, което не създава дълг, леко нарасна през първата половина на 2008 г., (до около една трета от общото финансиране), делът на краткосрочния дълг (със срок до 1 година) в общия дълг нарасна до около 23 % от БВП, главно поради нарастващите външни задължения на финансовия сектор, който понастоящем представлява 35 % от БВП (докато делът на държавния дълг в общия външен дълг е 30 %).

               Очаква се дефицитът по текущата сметка да продължи да намалява тази и особено следващата година във връзка с неотдавнашната обезценка на форинта и рязкото намаление на растежа на вноса през 2009 г. Салдото по капиталовата сметка също вероятно ще се подобрява с нарастването на степента на усвояване на средствата от ЕС, за които вече има поети задължения. От друга страна, въз основа на неотдавнашното развитие на ситуацията, особено от началото на октомври насам, може да се очаква нетните изходящи потоци от портфейлни инвестиции (включващи финансовите деривати) да ускорят увеличението си, главно поради рязкото намаление на външното кредитиране за правителството и банките, което ще допринесе за значителното влошаване на състоянието на капиталовата и финансовата сметка през 2008 и особено през 2009 г. На този фон, с цел подкрепа на платежния баланс и повишаване на валутните резерви на Унгария до разумно равнище, Международният валутен фонд (МВФ) и Комисията смятат, че страната ще има нужда от съществена финансова помощ в краткосрочен и дългосрочен план — от порядъка на 20 милиарда евро до края на 2009 г.

               В контекста на горепосоченото Комисията е на мнение, че платежният баланс на Унгария е изправен пред сериозна опасност; поради това Комисията препоръчва на Съвета да вземе решение за предоставяне на взаимна помощ.

               6.Помощ от ЕС чрез механизма за финансова подкрепа за платежния баланс в рамките на международната помощ

               Средносрочната финансова помощ за Унгария чрез механизма за подкрепа на платежния баланс (по Регламент № 332/2003) изглежда целесъобразна при сегашните обстоятелства. Тази помощ би дошла в момент, когато Унгария е изправена пред опасността от големи затруднения в баланса на текущите плащания в контекста на повишеното напрежение на финансовия пазар, въпреки че политиката на страната се подобрява значително от средата на 2006 г. насам. Помощта за Унгария от ЕС би била част от по-голям финансов пакет за страната, в който МВФ предоставя заем от 10,5 милиарда СПТ (специални права на тираж) — т.е. около 12,5 милиарда евро — по стендбай споразумението, предвидено за одобрение за 6 ноември 2008 г., а Световната банка предоставя заем от 1 милиард евро. Жизнено важно е големите финансови институции, които действат в Унгария, да продължат да предоставят необходимото финансиране на икономиката. Финансовата помощ от ЕС е в подкрепа на твърдия ангажимент на унгарските власти да изпълняват една широкообхватна икономическа програма, която има за цел да възстанови доверието на инвеститорите и да намали напрежението, изпитвано през последните седмици на унгарските финансови пазари. Споменатата програма ще бъде включена в актуализираната програма за сближаване. По-специално, ускоряването на фискалната консолидация, която води до намаление на потребностите от финансиране, и планираният напредък на реформата на бюджетното управление съответстват на по-раншните препоръки на Съвета в контекста на становищата относно програмата за сближаване от ноември 2007 г. и относно доклада от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. Помощта от ЕС и участието на Комисията биха допринесли и за осигуряването на пълно съответствие на провежданата понастоящем политика, подкрепяна от целия финансов пакет, с препоръките на ЕС за политиката.

               Изискванията към икономическата политика на Унгария биха включвали реформа на бюджетното управление и поддържане на по-амбициозни цели за намаление на дефицита, което би гарантирало, че се изпълнява планираното коригиране на прекомерния дефицит (най-късно до 2009 г.) в съответствие с препоръката на Съвета от 10 октомври 2006 г. съгласно процедурата при прекомерен дефицит. Те биха включвали и мерки за структурна реформа в контекста на Лисабонската стратегия, например увеличаване на стимулите за работа с цел повишаване на заетостта и подпомагане на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Паричната политика би трябвало да остане насочена към поддържане на ценова стабилност и постигане на целта на MNB за инфлацията (понастоящем 3 %). Изискванията към икономическата политика на Унгария биха включвали и бързо и убедително изпълнение на решенията за подобряване на функционирането на финансовия сектор. Накрая, при наблюдението за изпълнението на изискванията би трябвало да се отчита и напредъкът в изпълнението на критериите, заложени в програмата на МВФ. Те включват: i) месечни тавани за първичните касови разходи с натрупване на централното управление, социалноосигурителните фондове и извънбюджетните фондове; ii) публичният сектор да не натрупва просрочени външни дългове; iii) долна граница за увеличението на нетните валутни резерви; и iv) „консултативен диапазон“ за изменението на индекса на потребителските цени за 12 месеца. По-специално, засиленото наблюдение на изменението на бюджетните показатели в рамките на финансовата година би могло да бъде полезно допълнително средство за целесъобразното изпълнение на бюджета с оглед постигане на официалната цел за дефицита.

               За да се осигури необходимата гъвкавост в сегашния пазарен контекст, се предлага да се разреши възможността за използване на лихвени суапове за операцията по получаване на заем за финансиране на дълга. Контрагентите по потенциална суап сделка би следвало да имат най-висок кредитен рейтинг, за да се предпази от риск бюджетът на ЕС.

               В този контекст, след консултация с Икономическия и финансов комитет, Комисията препоръчва на Съвета на Унгария да бъде предоставена взаимната помощ, предвидена в член 119 от Договора.

               Освен това, след консултация с Икономическия и финансов комитет, Комисията предлага след приемането на гореспоменатото решение за предоставяне на взаимна помощ на Унгария по препоръка на Комисията Съветът да приеме решение за предоставяне на страната, в съответствие с механизма на ЕС за държавите-членки (съгласно Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета от 18 февруари 2002 г.), на средносрочна финансова помощ в размер до 6,5 милиарда евро за поддържане на устойчивостта на платежния баланс. Предоставянето на тази помощ би било съгласувано със съответното споразумение с МВФ. Изплащането ѝ би било разпределено най-много на 5 транша и би било свързано с условия за икономическата политика. Предложеното решение би имало срок на действие две години от влизането му в сила.

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за предоставяне на взаимна помощ на Унгария

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за създаване на Европейскaтa общност, и по-специално член 119,

               като взе предвид препоръката на Комисията, представена след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)От средата на 2006 г. насам унгарските власти полагат значителни усилия за коригиране на натрупаните външни и вътрешни неравновесия на страната. Въпреки осезаемите резултати, постигнати през последните две години, в т.ч. значителния спад на дефицита на консолидирания държавен бюджет и постепенното намаление на дефицита по текущата сметка, унгарските финансови пазари изпитаха сериозно напрежение от началото на октомври 2008 г.,

               (2)През октомври 2008 г. унгарските власти приеха широкообхватна икономическа програма, предназначена да възстанови доверието на инвеститорите и да намали напрежението, изпитвано на унгарските финансови пазари през последните няколко седмици; тя включва мерки за осигуряване на необходимата ликвидност и финансиране за банковата система, действия за осигуряване на нужната капитализация на банките, както и планове за гарантиране на бюджетната стабилност и за ограничаване на потребностите от финансиране; по-специално, правителството преразгледа целта си за равнището на дефицита, като я промени от планираните в бюджета 4 % от БВП на 3,4 % от БВП за 2008 г. и съответно от 3,2 % от БВП на 2,6 % от БВП за 2009 г.; тази икономическа програма и конкретно бюджетните цели ще бъдат отразени в бюджета на правителството и в програмата за сближаване, които включват и други политически мерки и структурни реформи,

               (3)Съветът периодично извършва преглед на икономическата политика на Унгария, по-специално в контекста на ежегодния преглед на актуализираната програма за сближаване на страната и на националната програма за реформи, в контекста на периодичния преглед на напредъка на страната във връзка с препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит, както и в контекста на доклада за сближаване,

               (4)Въпреки очакваното подобрение на салдото по текущата сметка Унгария има нужда от голямо външно финансиране през 2008 и 2009 г. (20 милиарда евро според оценките), тъй като с оглед на развитието напоследък на финансовия пазар салдата по капиталовата и финансовата сметка могат съществено да се влошат с по-бързото увеличение на нетните изходящи потоци от портфейлни инвестиции.

               (5)Унгарските власти поискаха значителна финансова помощ от ЕС и от други международни финансови институции и държави, за да поддържат устойчивостта на платежния баланс и да постигнат разумно равнище на валутните резерви,

               (6)Платежният баланс на Унгария е изправен пред сериозна опасност, поради което е необходимо на страната спешно да бъде предоставена взаимна помощ от Общността.

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Общността предоставя взаимна помощ на Унгария.

               Адресати на настоящото решение са държавите-членки.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

               Предложение за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за предоставяне на средносрочна финансова помощ от Общността на Унгария

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 332/2002
                  2
                на Съвета от 18 февруари 2002 г. за установяване на механизъм, осигуряващ средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки, и по-специално член 3, параграф 2 от него,

               като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултация с Икономическия и финансов комитет (ИФК),

               като има предвид, че:

               (1)С Решение [….] на Съвета беше решено да се предостави взаимна помощ на Унгария.

               (2)Въпреки очакваното подобрение на салдото по текущата сметка, нуждите на Унгария от външно финансиране през 2008 и 2009 г. се оценяват на 20 милиарда EUR, тъй като предвид на развитието напоследък на финансовия пазар салдата по капиталовата и по финансовата сметка могат съществено да се влошат с ускоряването на нетните изходящи потоци от портфейлни инвестиции.

               (3)Уместно е да се предостави помощ на Унгария в размер до 6,5 милиарда EUR съгласно механизма, осигуряващ средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки, установен през 2002 г. с Регламент (ЕО) № 332/2002. Тази помощ следва да се предостави заедно със заем от Международния валутен фонд в размер на 10,5 милиарда специални права на тираж (около 12,5 милиарда EUR) съгласно стендбай споразумение, което се очаква да бъде одобрено на 6 ноември 2008 г. Световната банка също така се съгласи да предостави заем на Унгария в размер на 1 милиард EUR.

               (4)Помощта следва да се управлява от Комисията, която след консултиране с Икономическия и финансов комитет договаря с унгарските власти свързаните с финансовата помощ конкретни условия относно икономическата политика. Тези условия следва да се формулират в меморандум за разбирателство. Подробните финансови условия следва да се формулират от Комисията в кредитното споразумение.

               (5)Помощта следва да се предостави с оглед да се подкрепи устойчивостта на платежния баланс на Унгария и по този начин да се допринесе за успешното изпълнение на програмата за икономическа политика на правителството при сегашните икономически и финансови условия.

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               1.Общността ще предостави на Унгария средносрочен заем в размер на максимум 6,5 милиарда EUR с максимален среден срок до падежа 5 години.

               2.Финансовата помощ от Общността се предоставя в продължение на две години, считано от първия ден след влизане в сила на настоящото решение. В случай че обстоятелствата го изискват, Комисията след консултиране с Икономическия и финансов комитет може да реши да удължи този срок с максимум две години.

               Член 2

               1.Помощта ще се управлява от Комисията по начин, който е съобразен със задълженията на Унгария и препоръките на Съвета, по-специално в контекста на изпълнението на Националната програма за реформи, както и на програмата за сближаване и процедурата при прекомерен дефицит.

               2.След консултиране с Икономическия и финансов комитет, Комисията договаря с унгарските власти свързаните с финансовата помощ конкретни условия относно икономическата политика, както е предвидено в член 3, параграф 4. Тези условия следва да се формулират в меморандум за разбирателство, който да е съобразен със задълженията и препоръките, посочени в параграф 1. Подробните финансови условия се формулират от Комисията в кредитното споразумение.

               3.Комисията в сътрудничество с Икономическия и финансов комитет проверява периодично изпълнението на свързаните с помощта условия относно икономическата политика. Икономическият и финансов комитет трябва да бъде информиран от Комисията за възможно рефинансиране на заема или преструктуриране на финансовите условия.

               Член 3

               1.Финансовата помощ от Общността се предоставя от Комисията на Унгария на максимум пет транша, размерът на които се определя в меморандума за разбирателство.

               2.Първият транш се отпуска след влизането в сила на кредитното споразумение и на меморандума за разбирателство.

               3.Позволява се разумното използване на лихвени суапове с контрагенти с най-висока кредитна оценка, ако това се изисква за финансиране на заема.

               4.Комисията решава отпускането на следващи траншове, след като получи становището на Икономическия и финансов комитет. Изплащането на всеки следващ транш се извършва въз основа на задоволително изпълнение на новата икономическа програма на унгарското правителство, включително на програмата за сближаване, и по-специално на конкретните условия относно икономическата политика, предвидени в меморандума за разбирателство. Те включват, inter alia, напредъка във фискалната консолидация, планирана от правителството в съответствие с препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит от 10 октомври 2006 г., както и становището на Съвета по актуализираната програма за сближаване от ноември 2007 г.; конкретни мерки за ограничаване на разходите в рамките на процеса на консолидация, както и напредъка в реформата на фискалното управление и финансовия надзор; мерки за структурна реформа в контекста на Лисабонската стратегия като например увеличаване на стимулите за работа, за да се подкрепи заетостта и да се допринесе за дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

               Адресат на настоящото решение е Република Унгария.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

               ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО ВЪРХУ БЮДЖЕТА

                  (срв. член 16 от Вътрешния правилник)

               ОБЛАСТ НА ПОЛИТИКАТА: ДЯЛ 01 — ИКОНОМИЧЕСКИ И ФИНАНСОВИ ВЪПРОСИ

               ДЕЙНОСТ: ФИНАНСОВИ ОПЕРАЦИИ И ИНСТРУМЕНТИ

               НАИМЕНОВАНИЕ НА ДЕЙСТВИЕТО: СРЕДНОСРОЧНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ ОТ ЕС ЗА УНГАРИЯ

               1.НАИМЕНОВАНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО: СЪОТВЕТЕН БЮДЖЕТЕН РЕД И ДЯЛ

               01 04 01 01 — Гаранция на ЕО за заеми от Общността, отпуснати за подкрепа на платежния баланс

               2.Правно основание:

               Членове 119 и 308 от Договора за създаване на Европейската общност; Регламент № 332/2002 на Съвета от 18 февруари 2002 година.

               Регламентът ограничава размера на главницата на заемите, които могат да бъдат предоставени на държави-членки по този механизъм, на 12 милиарда EUR. Откакто регламентът е в сила, не са предоставяни заеми по този механизъм.

               3.ОБЩИ ЦИФРИ ЗА ФИНАНСОВАТА ГОДИНА (В EUR)

               Тази позиция представлява структурата за гаранцията, предоставена от Европейския съюз. Тя ще позволи на Комисията да обслужва дълга (главница, лихви и други разходи), ако длъжникът (Унгария) не изпълни задължението си.

               Записът („p.m.“), отразяващ бюджетната гаранция, ще бъде задействан само в случай на реално искане за изтегляне на тази гаранция. Очаква се, че при нормални обстоятелства няма да постъпи искане за изтегляне на бюджетната гаранция. Преди, когато Унгария все още не беше държава-членка, Съветът предостави на Унгария макрофинансова помощ на обща стойност 790 милиона екю въз основа на решения 1990/83/ЕИО от 25 февруари 1990 г. и 91/310/ЕИО от 24 юни 1991 г. Цялата макрофинансова помощ беше върната до 1998 г.

               3а — Текуща година

               Не се прилага

                        Бюджетни кредити за поети задължения

                        Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет)

                        Трансфери

                        Допълнителни бюджетни кредити

                        Общо бюджетни кредити

                        Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма

                        Налично салдо

                        Сума за предложеното действие

               3б — Преноси

               Не се прилагат

                        Бюджетни кредити за поети задължения

                        Преноси

                        Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма

                        Налично салдо

                        Сума за предложеното действие

               3в — Следваща финансова година

               Не се прилага

                        Бюджетни кредити за поети задължения

                        Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет)

                        p.m.

                        Трансфери

                        Допълнителни бюджетни кредити

                        Общо бюджетни кредити

                        Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма

                        Налично салдо

                        Сума за предложеното действие

                        p.m.

               4.ОПИСАНИЕ НА ДЕЙСТВИЕТО

               Предложената средносрочна финансова помощ за Унгария се състои от заем на Общността (който ще се финансира чрез вземане от Общността на кредити на международните капиталови пазари) в размер на 6,5 милиарда EUR. Той ще бъде предоставен в контекста на международен пакет за финансиране и по-конкретно чрез заем от МВФ в размер на 10,5 милиарда специални права на тираж (около 12,5 милиарда EUR), поддържан от стендбай механизма. Световната банка също се ангажира с общо 1 милиард EUR. Средносрочната финансова помощ на Общността за Унгария е предназначена да подкрепи устойчивостта на платежния баланс на Унгария, която е сериозно застрашена, и по този начин да подкрепи и новата икономическа програма на правителството, целяща наред с другото възстановяване на доверието на инвеститорите и смекчаване на напрежението, изпитвано напоследък на финансовите пазари от началото на октомври 2008 г. насам. Помощта отразява готовността да се подкрепи държава-членка, чиято политика се подобри значително от средата на 2006 г. насам, включително чрез значително намаляване на дефицита в консолидирания държавен бюджет. В същото време с тази помощ се допринася за финансовата стабилност и извън рамките на държавата бенефициер предвид на важните международни (включително междубанкови) връзки. Подкрепеният по този начин нов пакет от мерки на икономическата политика включва ускорено намаление на дефицита както през 2008 г., така и през 2009 г., което би довело да намаление на нуждите на правителството от финансиране, както и редица целенасочени стъпки за раздвижване на пазара на държавните дългови финансови инструменти и за повишаване на ликвидността на валутния суапов пазар. В заключение, управляваната от Комисията помощ при консултиране с Икономическия и финансов комитет е начин да се гарантира, че ЕС продължава непосредствено да участва в определянето на икономическата политика на Унгария и тази политика е в съответствие със задълженията на Унгария в контекста на ЕС и препоръките на Съвета, по-специално що се отнася до изпълнението на Националната програма за реформи, както и на програмата за сближаване и процедурата при прекомерен дефицит.

               Кредитите, получени от Общността на капиталовите пазари или от финансови институции за целите на предоставяне на заема на Унгария, са покрити от гаранцията на Общността. Заемът се получава на капиталовите пазари или от финансови институции. Размерът на главницата на заема, който ще бъде предоставен на Унгария, възлиза на 6,5 милиарда EUR.

               Структурата на гаранцията, предоставена от Европейският съюз, ще позволи на Комисията да обслужва дълга, ако Унгария не изпълни задължението си.

               За да изпълни задълженията си, Комисията може да използва своите налични средства за временно обслужване на дълга. В този случай се прилага член 12 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000 на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагане на Решение 2000/597/ЕО, Евратом относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (ОВ L 130, 31.5.2000 г., стр. 1).

               5.възприет метод на изчисление

               Не се прилага.

               6.график на плащанията (в EUR)

               Не се прилага.

                        Бюджетен ред

                        Бюджетни кредити

                        Плащания

                        Година n

                        Година n+1

                        Година n+2

                        Година n+3

                        Следващи бюджетни години

                        Година n

                        Година n+1

                        Година n

                        Година n+1

                        Общо

                     (1)
                  Например пазарът на държавни облигации бе временно под напрежение през пролетта на 2008 г., главно поради промените в портфейлите на унгарските пенсионни фондове.

                     (2)
                  ОВ L53/1 [23 февруари 2002 г.]