title: Препоръка на Съвета от 21 юни 2013 година за прекратяване на положението на прекомерен бюджетен дефицит в Испания

text:
               26.6.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 180/4

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 21 юни 2013 година
   за прекратяване на положението на прекомерен бюджетен дефицит в Испания
   2013/C 180/02
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 7 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 126 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) държавите-членки трябва да избягват прекомерния бюджетен дефицит.

               (2)

               Пактът за стабилност и растеж се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за подобряване на условията за постигане на ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.

               (3)

               На 27 април 2009 г. в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО) Съветът реши, че в Испания е налице прекомерен дефицит и отправи препоръка за коригирането му до 2012 г. (1) (наричана по-долу „препоръката на Съвета от 27 април 2009 г.“) в съответствие с член 104, параграф 7 ДЕО и член 3 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (2).

               (4)

               На 2 декември 2009 г. Съветът реши, в съответствие с член 3, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1467/97, че от Испания са били предприети ефективни действия и че неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси са настъпили след приемането на препоръката на Съвета от 27 април 2009 г. По-специално, рязкото влошаване на перспективите за растеж в условията на световната икономическа и финансова криза са оказали значимо отрицателно въздействие върху бюджета. В резултат на това Съветът реши да приеме преразгледана препоръка съгласно член 126, параграф 7 ДФЕС (наричана по-долу „препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г.“) за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2013 г. по надежден и устойчив начин чрез предприемането на действия в средносрочен план.

               (5)

               На 15 юни 2010 г. Комисията заключи, че Испания е предприела ефективни действия в съответствие с препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. за привеждане на бюджетния си дефицит под референтната стойност от 3 % от БВП, и изрази мнение, че не е необходима допълнителна мярка в рамките на процедурата при прекомерен дефицит.

               (6)

               На 10 юли 2012 г. Съветът реши в съответствие с член 3, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1467/97, че са били предприети ефективни действия и че след приемането на препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. са настъпили неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси. По-специално, влошените перспективи за растеж и по-малкият относителен дял на данъците в структурата на растежа са оказали значимо отрицателно въздействие върху бюджета. В резултат на това Съветът прие преразгледана препоръка съгласно член 126, параграф 7 ДФЕС (наричана по-долу „препоръката на Съвета от 10 юли 2012 г.“) и препоръча на Испания да коригира прекомерния дефицит най-късно до 2014 г. За да сведе номиналния бюджетен дефицит под референтната стойност от 3 % от БВП до 2014 г., на Испания бе препоръчано да осигури подобрение на структурното салдо с 2,7 % от БВП през 2012 г., 2,5 % от БВП през 2013 г. и 1,9 % от БВП през 2014 г. въз основа на актуализираната прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целите за номиналния дефицит бяха определени на 6,3 % от БВП за 2012 г., 4,5 % от БВП за 2013 г. и 2,8 % от БВП за 2014 г. На Испания бе препоръчано също така да приложи мерките, приети с бюджета за 2012 г. и балансиращите планове на автономните области, и да приеме обявения многогодишен бюджетен план за 2013—2014 г. до края на юли 2012 г., включително и средносрочна бюджетна стратегия, в която изцяло да бъдат определени структурните мерки, необходими за постигане на корекцията на прекомерния дефицит до 2014 г.

               (7)

               На 14 ноември 2012 г. Комисията заключи, въз основа на прогнозата на службите на Комисията от есента на 2012 г., че Испания е предприела ефективни действия в съответствие с препоръката на Съвета от 10 юли 2012 г. и че по-нататъшни мерки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит не са необходими.

               (8)

               В съответствие с член 3, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1467/97 Съветът може да реши, по препоръка на Комисията, да приеме преразгледана препоръка съгласно член 126, параграф 7 ДФЕС, ако са предприети ефективни действия и след приемането на първоначалната препоръка настъпят неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси. Съгласно член 3, параграф 5 от посочения регламент появата на неочаквани неблагоприятни икономически събития със значимо отрицателно въздействие върху бюджета се оценява спрямо икономическата прогноза, залегнала в препоръката на Съвета.

               (9)

               В съответствие с член 126, параграф 7 ДФЕС, както и с член 3 от Регламент (ЕО) № 1467/97, от Съвета се изисква да отправи препоръки до съответната държава-членка с оглед прекратяване на ситуацията на прекомерен дефицит в рамките на определен срок. В препоръката трябва да се определи краен срок от най-много шест месеца за предприемане на ефективни действия от страна на съответната държава-членка за коригиране на прекомерния дефицит. Освен това в препоръката за коригиране на прекомерния дефицит Съветът изисква постигането на годишни бюджетни цели, които, съгласно прогнозата, на която се базира препоръката, съответстват на минимално годишно подобрение на структурното салдо, т.е. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните и другите временни мерки, от най-малко 0,5 % от БВП като референтна стойност. В съответствие с член 9, параграф 1 и член 17, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите-членки в еврозоната (3) Испания следва да представи програма за икономическо партньорство.

               (10)

               След като през 2011 г. бе отбелязано краткотрайно съживяване, икономиката отново навлезе в рецесия, като от третото тримесечие на 2011 г. се отчита отрицателен ръст на реалния БВП. През 2012 г. БВП спадна с 1,4 % на годишна база. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. рецесията се очаква да продължи и през 2013 г., а положителният нетен износ все още не е в състояние да компенсира продължаващото свиване на вътрешното търсене. Очаква се БВП да се стабилизира едва към края на 2013 г., а реалният БВП да се свие с 1,5 % през 2013 г. преди прогнозираното нарастване с 0,9 % през 2014 г. (при допускане, че няма промяна в политиката). Към момента на последната препоръка на Съвета се очакваше реалният БВП да се свие с 1,9 % и 0,3 % съответно през 2012 г. и 2013 г., и да нарасне с 1,1 % през 2014 г. Фактът, че през 2012 г. резултатите по отношение на икономическия растеж бяха по-малко неблагоприятни, се дължи главно на малко по-устойчивото вътрешно търсене, както и вероятно на ликвидността, която бе инжектирана чрез схемата за изплащане на търговския дълг, натрупан от регионите и местните власти преди 1 януари 2012 г. (27,4 милиарда евро или 2,6 % от БВП). По отношение на 2013 г. и 2014 г. в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. се предвижда по-рязък спад на реалния БВП през 2013 г. и по-слабо възстановяване през 2014 г. Това включва по-рязък спад на вътрешното търсене и през двете години и по-продължителен спад в заетостта. Влошаването на макроикономическите прогнози частично е свързано с включването на допълнителни мерки за консолидация в бюджетния план за 2013—2014 г. и в бюджета за 2013 г.

               (11)

               Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. през 2012 г. бюджетният дефицит е достигнал 10,6 % от БВП, като се има предвид, че целта, определена от правителството, а също и в рамките на процедурата при прекомерен дефицит, е 6,3 % от БВП и 9,4 % от БВП за 2011 г. След корекция за капиталовите трансфери към банките (които се смятат за еднократни операции), равнището на дефицита бе 7,0 % и 9,0% от БВП съответно през 2012 г. и 2011 г. Намаленото номиналното салдо съответства на подобрение на първичното салдо в размер на 2,4 процентни пункта (без да се отчитат капиталовите трансфери към банките) на фона на свиването на икономиката и малкия дял на данъците в структурата на растежа. Прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. сочи, че през 2012 г. структурният дефицит се е подобрил с 1,8 процентни пункта в сравнение с препоръчаното подобрение от 2,7 процентни пункта. Ако се вземе предвид занижената прогноза за растеж на потенциалния БВП след препоръката на Съвета от 10 юли 2012 г., прогнозираното подобрение на бюджетното салдо остава непроменено. Очакваната промяна в структурното салдо обаче бе повлияна в значителна степен от непредвидения спад в приходите в размер на около 1,0 процентни пункта. Като цяло, ако бъдат отчетени тези фактори, коригираното подобрение на бюджетното салдо би нараснало до 2,9 процентни пункта, като това равнище е над препоръчаното в преразгледаната препоръка в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Освен с мерките за рекапитализация, отклонението от бюджета през 2012 г. е свързано с комбинирания ефект от приходи в по-малък от очаквания размер (като се отчита въздействието на дискреционните мерки и базовия ефект) и по-високо междинно потребление и социални плащания. По-малкият относителен дял на данъците в структурата на растежа и по-сериозното влошаване на положението на пазара на труда бе причина за голям спад в приходите, по-специално от преки и косвени данъци, както и за увеличаване на социалните разходи. През 2012 г. Испания прие съществени мерки за консолидация, чието отражение бе около 4 % от БВП, включително около 1 1/2 % от БВП в приходната част и 2 1/2 % от БВП в разходната част. Тези мерки отчасти компенсираха влошеното поради нарастващите лихвени плащания и по-високите социални плащания структурно салдо.

               (12)

               По отношение на 2013 г. според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. бюджетният дефицит се очаква да намалее до 6,5 % от БВП, в сравнение с целта от 4,5 % от БВП, определена в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Първичното салдо се очаква да се подобри с 4,5 процентни пункта (или 0,9 процентни пункта, ако не се отчита влиянието на капиталовите трансфери към банките). След последната препоръка на Съвета испанското правителство представи през август 2012 г. многогодишен бюджетен план за 2013—2014 г., в който се очертават някои елементи на стратегията за консолидация в средносрочен план. Общо отражението върху бюджета на дискреционните мерки през 2013 г. се оценява на около 1 % от БВП в разходната част и около 1 1/2 % от БВП — в приходната. Очакваното отклонение от около 2 % от БВП в сравнение с целта в рамките на процедурата при прекомерен дефицит се обяснява отчасти с по-лошата изходна позиция. Основният фактор за отклонението обаче е неблагоприятната структура на растежа, в която частното потребление се свива повече, а резултатите на пазара на труда са по-лоши от очакванията, залегнали в препоръката на Съвета от 10 юли 2012 г. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. се предвижда през 2013 г. структурният дефицит допълнително да се свие с 1,1 процентни пункта в сравнение с препоръчаното подобрение от 2,5 процентни пункта. Ако се вземат предвид промяната в разчетите за потенциалния растеж и по-високият от предвидения спад в приходите, прогнозното подобрение на бюджетното салдо нараства с 1,4 процентни пункта, а коригираното подобрение на салдото е в размер на 2,5 % от БВП, което съответства на подобрението, препоръчано в препоръката на Съвета от 10 юли 2012 г. В своята програма за стабилност за 2013 г. испанското правителство обяви цел за бюджетния дефицит за 2013 г. в размер на 6,3 % от БВП, както и допълнителни мерки за консолидация в подкрепа на тази цел на обща стойност приблизително 3 милиарда евро (или 0,3 % от БВП), които ще бъдат приети и изпълнени още през тази година.

               (13)

               Съгласно преразгледаната прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. за 2014 г. номиналният дефицит се очаква да нарасне до 7,0 % от БВП в сравнение с целта в рамките на процедурата при прекомерен дефицит от 2,8 % от БВП, а първичният дефицит да нарасне с 0,4 % от БВП. Освен базовия ефект, в основата на очакваното отклонение е най-вече изтичането на срока на временните мерки, предприети през предходните години, както и фактът, че планираните мерки за консолидация за 2014 г. не бяха достатъчно конкретизирани в представения през август 2012 г. многогодишен бюджетен план, който се отразява в прогнозата на службите на Комисията. Освен това делът на данъците в структурата на икономическия растеж ще остане нисък, а социалноосигурителните вноски и косвените данъци няма да нарастват напълно пропорционално на номиналния БВП. Лихвените плащания също ще продължат да нарастват поради високия размер на дълга. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. структурният дефицит се предвижда да се влоши с 1,1 процентни пункта при препоръчано подобрение в размер на 1,9 % от БВП. Ако се вземат предвид промяната в оценките за потенциалния растеж на БВП и непредвиденият спад в приходите, разликата се увеличава с още 0,2 процентни пункта.

               (14)

               Що се отнася до фискалното управление, бе постигнат съществен напредък при отчитането на изпълнението на бюджета на регионално ниво. Разпоредбите в Закона за бюджетната стабилност по отношение на ранното предупреждение и корективните механизми за ограничаване на отклоненията от бюджета обаче се оказаха недостатъчно ефективни, а за прозрачното им прилагане може да бъде направено повече. Въпреки напредъка при отчитането на изпълнението на бюджета на регионално ниво, постигането на по-висока степен на фискална прозрачност ще изисква по-мащабно, последователно и навременно отчитане на консолидирана основа за сектор „Държавно управление“ в съответствие с Европейската система от сметки. Създаването на фискален съвет с пълна институционална и финансова независимост все още предстои.

               (15)

               През 2012 г. брутният държавен дълг нарасна до около 84 % от БВП спрямо равнището от 80,9 % от БВП, предвидено в актуализираната прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Нарастването на дълга се дължеше на по-високия от очакваното дефицит, по-ниския растеж на номиналния БВП, разходите за операции по банкова рекапитализация и плащанията по просрочените задължения на публичната администрация. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г., при положение че няма промяна в политиката, се очаква съотношението на дълга спрямо БВП да се увеличи допълнително през 2014 г. до нива над 95 %, като по този начин през всички години ще бъде над референтната стойност по Договора.

               (16)

               На 10 април 2013 г. Комисията заключи, въз основа на задълбочения преглед, който проведе по отношение на Испания през 2013 г. в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси (4), че в Испания са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. Коригирането на тези дисбаланси, натрупани през годините на силен икономически ръст, и по-специално натрупването на много голям вътрешен и външен дълг, оказва значимо отрицателно въздействие върху икономическия растеж, финансовата стабилност и публичните финанси. Устойчивото коригиране на прекомерния бюджетен дефицит в средносрочен план изисква да се постигне напредък едновременно при коригирането на макроикономическите дисбаланси, подкрепено от допълнителни структурни реформи, насочени към засилване на растежа и създаване на работни места, както и при преодоляването на липсата на структурна гъвкавост, която възпрепятства корекцията.

               (17)

               Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. Испания няма да постигне номиналните бюджетни цели, определени в препоръката на Съвета от 10 юли 2012 г. През 2012 и 2013 г. Испания обаче е предприела действия за подобряване на структурното салдо, които предвид неочакваните неблагоприятни икономически събития спрямо момента на отправяне на препоръката на Съвета са в съответствие с препоръката на Съвета от 10 юли 2012 г. Посочените неблагоприятни икономически събития доведоха до значими отрицателни последици за държавните финанси. По-специално, значителният спад на приходите във връзка с преструктурирането на икономиката в посока към намаляване на дела на данъците в структурата на растежа и свързаното с това отрицателно въздействие върху еластичността на приходите доведоха до съществено влошаване на бюджетната позиция. В допълнение към това икономическата рецесия засегна особено силно заетостта и безработицата рязко нарасна. С оглед на всички тези фактори, в съответствие с предвиденото в Пакта за стабилност и растеж и предвид необходимостта от коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси и значимите неблагоприятни последици за публичните финанси, изглежда оправдано срокът за коригиране на прекомерния дефицит в Испания да бъде удължен с две години до 2016 г. вместо удължаване с една година, което е предвидено като правило в Пакта за стабилност и растеж.

               (18)

               На фона на голямата несигурност в икономическата и бюджетната обстановка препоръчаните бюджетни цели за последната година от периода на коригирането следва да бъдат определени на равнище, което във всички случаи е под референтната стойност, с цел да се гарантира, че в рамките на изисквания краен срок ще бъде постигната ефективна и трайна корекция.

               (19)

               Междинните цели за номиналния дефицит, които ще доведат до коригиране на прекомерния дефицит до 2016 г., се определят на 6,5 % от БВП за 2013 г., 5,8 % от БВП за 2014 г., 4,2 % от БВП за 2015 г. и 2,8 % от БВП за 2016 г. Постигането на тези цели изисква ежегодно подобрение на първичното салдо (без да се отчитат еднократните мерки) в размер на 1,3 % от БВП средно за периода 2013—2016 г. и въз основа на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г., разширена до 2016 г. — подобрение на структурното бюджетно салдо в размер на 1,1 % от БВП през 2013 г., 0,8 % от БВП през 2014 г., 0,8 % от БВП през 2015 г., и 1,2 % от БВП през 2016 г. Този план за по-плавна фискална корекция отчита неблагоприятната икономическа среда и продължаващото мащабно преструктуриране на испанската икономика и ще трябва да бъде подкрепен от амбициозни структурни реформи. Очаква се той да допринесе за преодоляването на външните и вътрешните макроикономически дисбаланси и смекчаването на негативното краткосрочно въздействие на фискалната консолидация върху икономическия растеж, като същевременно с това се стабилизира и се обърне посоката на тенденцията на нарастване на брутния държавен дълг.

               (20)

               Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г., разширена до 2016 г., която е основана на допускането, че няма да има промяна в политиката, на този етап изглежда не са необходими допълнителни мерки за постигане на препоръчаното подобрение в структурното салдо за 2013 г. (както и новата цел за дефицита в размер на 6,5 % от БВП), но бюджетните планове на всички равнища на управление ще трябва да се изпълняват стриктно. Що се отнася до периода 2014—2016 г., за да се постигне устойчиво свиване на дефицита под референтната стойност по Договора, ще са необходими сериозни структурни фискални мерки в допълнение към вече включените в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. Тези мерки, които са в размер на около 2 % от БВП през 2014 г., 1 % от БВП през 2015 г. и 1 1/2 % от БВП през 2016 г., следва да са съобразени с необходимостта от компенсиране на отрицателните вторични ефекти, отрицателния растеж на потенциалния БВП, както и растящите лихвени и социални плащания.

               (21)

               Предвиденият в програмата за стабилност за 2013 г. план за финансова корекция до голяма степен съответства на коригирането на прекомерния дефицит до 2016 г., като целите за номиналния дефицит са 6,3 % от БВП за 2013 г., 5,5 % за 2014 г., 4,1 % за 2015 г. и 2,7 % за 2016 г. Целта за 2013 г. се основава на предвидените в програмата допълнителни мерки за консолидация в размер от около 3 милиарда евро, които предстои да се конкретизират изцяло.

               (22)

               Мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират трайно подобрение на бюджетното салдо, като същевременно са насочени към подобряване на качеството на публичните финанси и увеличаване на потенциала за икономически растеж.

               (23)

               По отношение на устойчивостта в Испания е налице висока степен на риск в средносрочен план и средна степен на риск в дългосрочен план. Ако структурното първично салдо се върне на по-високите си равнища от периода 1998—2012 г., когато средният му размер бе около – 0.5 % от БВП, това би допринесло за овладяването на тези рискове. Очаква се реформата от 2013 г. на схемите за ранно пенсиониране да допринесе за постигането на дългосрочна стабилност по отношение на системата за социална сигурност. Изглежда обаче са необходими допълнителни мерки, чрез които да се ограничи нарастването на разходите, свързани със застаряването на населението, например чрез подходящо регулиране на коефициента за устойчивост, предвиден в реформата на пенсионната система от 2011 г., включително чрез установяването на правила, съгласно които пенсионната възраст нараства в съответствие с нарастването на средната продължителност на живота.

               (24)

               С оглед на децентрализирания характер на публичните финанси в Испания, планът за фискална корекция следва да се основава на реалистична средносрочна стратегия за консолидация, която включва: i) подробен многогодишен бюджетен план, в който изцяло да бъдат определени мерките за периода 2014—2016 г.; ii) допълнително увеличаване на ефективността на институционалната рамка (посредством осигуряване на повече прозрачност при прилагането на Закона за бюджетната стабилност, както и чрез създаването на независим фискален съвет); iii) предприемане на конкретни стъпки за овладяване на нарастващия структурен дефицит в системата за социална сигурност; и iv) осигуряване на мерки за консолидация, които насърчават повече икономическия растеж (включително чрез провеждане на систематични прегледи на разходите, както и прегледи в областта на данъчната система).

               (25)

               Успоредно с редовните прегледи на финансовата помощ за рекапитализация на финансовите институции в Испания в рамките на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС) (5) и в съответствие с договореното в Меморандума за разбирателство, подписан на 23 юли 2012 г., проследяването на напредъка по изпълнението на ангажиментите в рамките на процедурата при прекомерен дефицит ще се извършва на тримесечна база.

               (26)

               Испания изпълнява условията за удължаване на крайния срок за коригиране на прекомерния бюджетен дефицит, посочени в член 3, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1467/97,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               Испания следва да прекрати съществуващото положение на прекомерен дефицит до 2016 г.

               2.

               Целите по отношение на номиналния дефицит, които Испания следва да постигне, са 6,5 % от БВП за 2013 г., 5,8 % от БВП за 2014 г., 4,2 % от БВП за 2015 г. и 2,8 % от БВП за 2016 г., като тези цели съответстват на подобрение на структурното салдо от 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % и 1,2 % от БВП съответно за годините 2013—2016 г. въз основа на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г., разширена до 2016 г.

               3.

               Испания следва да въведе мерките, приети в бюджетните планове за 2013 г., на всички нива на управление и да бъде в готовност да предприеме коригиращи мерки в случай на отклонение от бюджетните планове. Властите следва да укрепят средносрочната бюджетна стратегия с помощта на прецизно определени структурни мерки за периода 2014—2016 г., необходими за коригирането на прекомерния дефицит до 2016 г.

               4.

               Съветът определя 1 октомври 2013 г. като краен срок за правителството на Испания за приемането на ефективни действия и за представяне на подробен доклад, в съответствие с член 3, параграф 4а от Регламент (ЕО) № 1467/97, относно стратегията за консолидация, предвидена за постигане на целите.

         Освен това Испания следва:

               а)

               да засили ефективността на институционална рамка чрез допълнително повишаване на прозрачността при прилагането на Закона за бюджетната стабилност, както и чрез създаването на независим фискален съвет, който да осигурява анализ, консултации и мониторинг на съответствието на фискалната политика с националните фискални правила и фискалните правила на Съюза;

               б)

               да предприеме конкретни мерки за ограничаване на нарастващия структурен дефицит в системата за социална сигурност; и

               в)

               да се насочи преимуществено към мерки за консолидация, които са благоприятни за икономическия растеж, включително чрез провеждането на системни прегледи на разходите и данъчната система.

         На последно място, за да се гарантира успехът на стратегията за фискална консолидация, е важно тя да бъде подкрепена от мащабни структурни реформи, в съответствие с препоръките на Съвета, отправени до Испания в рамките на европейския семестър и на процедурата при макроикономически дисбаланси.
   Адресат на настоящата препоръка е Кралство Испания.

      Съставено в Люксембург на 21 юни 2013 година.

            За Съвета

            Председател

         M. NOONAN

      (1)  Всички документи, свързани с процедурата при прекомерен дефицит за Испания, могат да бъдат намерени на: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

      (2)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6.

      (3)  ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11.

      (4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

      (5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm


title: Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Чешката република за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета за програмата за конвергенция на Чешката република за периода 2012—2015 г.

text:
               24.7.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 219/17

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 10 юли 2012 година
   относно националната програма за реформи на Чешката република за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета за програмата за конвергенция на Чешката република за периода 2012—2015 г.
   2012/C 219/05
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)

               На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Чешката република за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Чешката република за периода 2011—2014 г.

               (4)

               На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Чешката република няма да бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и другите комитети, да представи своето становище относно препоръчаните действия в рамките на политическия цикъл на стратегията „Европа 2020“. Тези становища са част от становището на Комитета по заетостта.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

               (7)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 25 април 2012 г. Чешката република представи своята програма за конвергенция за периода 2012—2015 г., а на 13 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (9)

               Въз основа на оценката на програмата за конвергенция в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата изглежда реалистичен. Според програмата за конвергенция растежът на БВП се очаква да достигне 0,2 % и 1,3 % съответно през 2012 и 2013 г. в сравнение с 0 % и 1,5 % съответно през 2012 и 2013 г. съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, е да се постигне балансиран бюджет през 2016 г. Целта за дефицита по консолидирания държавен бюджет от 2,9 % от БВП през 2013 г. е в съответствие със срока за коригиране на прекомерния дефицит, предвиден в препоръките на Съвета от 2 декември 2009 г. Средногодишното подобряване на бюджетното салдо от 0,9 % от БВП през периода 2010—2013 г. въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) е малко под корекцията от 1 % от БВП, препоръчана от Съвета. Програмата за конвергенция потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ), която е постигането на дефицит от 1 % от БВП до 2015 г., което отразява по подходящ начин изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Напредъкът в посока постигане на СБЦ е 0,8 % и 0,7 % от БВП съответно през 2014 и 2015 г., въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо, а темпът на нарастване на държавните разходи е в съответствие с целевия показател за разходите от Пакта за стабилност и растеж. Бюджетните прогнози на програмата за конвергенция са свързани с различни рискове. Законът за финансовата компенсация на църквите, който понастоящем се обсъжда в Парламента, би увеличил еднократно дефицита на консолидирания държавен бюджет с 1,5 % от БВП в годината на влизане в сила. В по-общ план естеството и степента на предвидените консолидационни мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, водят до значителен риск за устойчивостта на фискалната корекция след изтичане на периода на програмата.
               Бюджетна корекция досега се е основавала основно на повсеместни съкращения, които засягат и разходите, насърчаващи растежа. За 2013—2015 г. са планирани допълнителни спестявания от разходите за публичната администрация в размер на почти 1 % от БВП, но подробностите не са уточнени в достатъчна степен в програмата. На последно място, повечето планирани мерки по отношение на приходите са с временен характер и действието им следва да приключи през 2015 г. Според програмата за конвергенция съотношението на дълга към БВП се очаква да достигне своя връх от 45,1 % от БВП през 2013 г. и след това да спадне, главно поради прогнозираното постоянно подобряване на първичното салдо.

               (10)

               През 2011 г. чешките власти одобриха увеличаване на намалените ставки на ДДС и на акцизите за тютюна; те одобриха също така мащабна данъчна реформа, засягаща облагането на трудовите доходи, която следва да влезе в сила през 2014 г. През април 2012 г. на правителствено равнище бяха приети и допълнителни изменения на данъчната система. Някои от тези промени се отнасят за екологичните данъци и данък сгради, които понастоящем са под средните равнища за ЕС. Предлаганият временен характер на разпоредбите в областта на облагането на трудовите доходи ще създаде допълнителни разходи за спазването им и ще намали предвидимостта за данъчно задължените лица. Освен това ниското ефективно данъчно облагане на самонаетите лица в сравнение с наетите, чрез широко прибягване до еднократни плащания и данъчни облекчения, ще бъде само частично засегнато от новите предложения. На последно място, правителството прие мерки за борба с измамите в областта на ДДС и данъците върху горивата и предприе първи стъпки за въвеждане на единно звено за събиране. Въпреки това спазването на данъчното законодателство все още е проблем и сегашната система за събиране на данъците не се основава на ясна и цялостна стратегия за спазването на данъчната уредба.

               (11)

               Чешкото правителство одобри и частично проведе реформа на пенсионната система, насочена към възстановяването на фискалната устойчивост и увеличаване на пенсионните спестявания. Поради постепенното увеличение на разходите за пенсии обаче, което се очаква да набере скорост след 2030 г., прогнозните фискални дисбаланси в пенсионната система са все още високи в сравнение със средните равнища за ЕС. Реформата засилва връзката между възрастта за задължително пенсиониране и очакваната продължителност на живота, но не включва механизъм, който да гарантира навременната реакция на бъдещи промени. Капацитетът на новия капиталово финансиран стълб за повишаване на средната пенсия в бъдеще зависи от дела на работниците, особено на по-младите, участващи в него, и от очаквания процент на възвръщаемост в дългосрочен план. Въпреки това не бяха оповестени мерки за насърчаване на ефективното участие в този стълб и би било удачно да се предоставят повече насоки за потенциалните вложители. Освен това новата схема за ранно пенсиониране, разглеждана от правителството съгласувано със социалните партньори, представлява значителен риск за надеждността и амбициозността на реформите за постигане на ефективно увеличаване на пенсионната възраст и адекватни пенсии.

               (12)

               Общият процент на безработицата е по-нисък от средния за ЕС, но жените с деца и други уязвими групи изпитват трудности за реализацията на своя потенциал на пазара на труда. По-ранното завръщане от родителски отпуск, което би предотвратило загубата на умения, зависи от по-голямата наличност на заведения за грижи за деца, особено за деца под тригодишна възраст. В тази връзка правителството улесни техническите изисквания за създаването на частни детски градини и предвижда предоставяне на данъчни стимули за подпомагане на развитието на частните завед ения за деца, с което частично се изпълняват препоръките. Тъй като обаче само 3 % от децата на възраст под три години посещават официалните заведения за грижи за деца (в сравнение с 24 % в ЕС-27 през 2009 г.), са необходими допълнителни мерки с оглед подобряване на участието на пазара на труда на родителите на малки деца.

               (13)

               Няколко мерки бяха приети за подобряване на резултатите на обществените служби по заетостта. Регионалните бюра по труда бяха поставени под ръководството на нова централна служба по труда и, като част от по-широка социална реформа, отговорността за плащане на социални помощи, които не се основават на осигуряването, беше прехвърлена от общините към бюрата по труда. Повишеното работно натоварване обаче ще окаже допълнителен натиск върху персонала на обществените служби по заетостта, чийто брой е намалял с 12 % през 2011 г. За подобряване на услугите за намиране на работа бе въведена система за външно възлагане на услугите по заетостта на частни агенции. Голяма част от таксите се дължи предварително, което ще трябва да бъде преразгледано в бъдеще, за да се гарантира, че стимулите са съгласувани с резултатите на пазара на труда. Необходими са по-нататъшни усилия, за да се гарантира по-добро качество и ефективност на обучението, помощта при търсенето на работа и индивидуализираните услуги. Трябва да се предоставят необходимите средства и стимули. Следва да се въведе оценка на ефективността, за да се постигне по-голяма целенасоченост с оглед стремежа намесата и финансирането на програмите за трудова активност да бъдат обвързани с резултатите.

               (14)

               Все още има много възможности за повишаване на ефективността на публичната администрация въпреки неотдавнашните подобрения в някои области, като услугите от електронното правителство и намаляването на административната тежест за предприятията. В момента има стратегия за борба с корупцията за периода 2011—2012 г. Подготвя се нова стратегия за периода след 2012 г., която ще бъде приета до края на 2012 г. Приемането на новия закон за обществените поръчки, който е в сила от април 2012 г., е основното постижение на сегашната стратегия. Въпреки това правилното му прилагане и осигуряване на спазването му ще бъдат от решаващо значение за неговата надеждност и ефективност. Все още не е разгледан проблемът с емитирането на анонимното участие в дружества. Законът за държавните служители все още се подготвя, но трябва да бъде приет незабавно, за да осигури необходимата стабилност на администрацията. Освен това нередностите в областта на обществените поръчки и неоптималното функциониране на системите за управление и контрол на публичната администрация са значителни източници на проблеми при усвояването на средствата от фондовете на ЕС.

               (15)

               Чешката икономика трябва да мобилизира факторите, благоприятстващи преминаването към растеж, основан върху иновации, по-висока добавена стойност и човешки капитал, тъй като възможностите за задълбочаване на реалното сближаване въз основа на капиталоемък растеж изглеждат по-скоро ограничени. В процес на обсъждане е реформа на висшето образование. Въпреки че включва промяна на текущия процес на акредитация, тя не е достатъчно конкретна по отношение на ключовия въпрос за стандартите за оценка на качеството и, като се има предвид липсата на систематично събиране на данни и анализ, реформата не се ползва от подкрепата на академичната общност. Във връзка с влошаващите се резултати на чешките ученици правителството предприе мерки, за да гарантира минимални резултати от обучението и започна стратегия за национални компютризирани тестове. Тези мерки обаче са прекалено ограничени, за да подобрят действително качеството и справедливостта на задължителното образование.

               (16)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чешката република. Тя извърши оценка на програмата ѝ за конвергенция и националната ѝ програма за реформи. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Чешката република, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу.

               (17)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Чешката република да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

               1.

               Да осигури планирания напредък по навременното коригиране на прекомерния дефицит. За тази цел да изпълни изцяло бюджета за 2012 г. и да набележи мерки с траен характер, необходими за 2013 г., така че да се достигне средната годишна структурна корекция, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. След това да се гарантира адекватна структурна корекция, за да се осигури достатъчен напредък в посока постигане на СБЦ, включително достигане на целевия показател за разходите. В този контекст да се избягват повсеместните съкращения, да се запазят разходите, насърчаващи растежа, и да се увеличат усилията за подобряване на ефективността на публичните разходи. Да се използват наличните възможности за данъчни увеличения, които най-малко вредят на растежа. Да се измести високото ниво на данъчно облагане от трудовите доходи към жилищата и околната среда. Да се намалят различията в данъчното третиране на наетите лица и самонаетите лица. Да се предприемат мерки за подобряване на събираемостта на данъците, намаляване на укриването на данъци и подобряване на спазването на данъчното законодателство, включително чрез въвеждане на единно звено за събиране на всички данъци.

               2.

               Да въведе допълнителни промени в обществената пенсионна система с цел да се гарантира нейната дългосрочна устойчивост. Да преразгледа плановете да се разреши ранно излизане от трудовия пазар. Да насърчава ефективното участие на по-млади работници в предвидения капиталово финансиран стълб за подобряване на адекватността на пенсиите.

               3.

               Да предприеме допълнителни мерки, насочени към значително увеличаване на наличността на достъпни и качествени детски заведения за деца в предучилищна възраст.

               4.

               Да укрепи обществените служби по заетостта чрез повишаване на качеството и ефективността на обучението, помощта при търсенето на работа и индивидуализираните услуги, включително на услугите, възложени на външни изпълнители.

               5.

               Да пристъпи без отлагане към приемането и прилагането на закона за държавните служители с цел да се насърчат стабилността и ефективността на публичната администрация при избягване на нередностите. Да гарантира подходящото прилагане на новия Закон за обществените поръчки. Да разгледа въпроса с анонимното участие в дружества. Да гарантира правилното усвояване на средствата на ЕС и да активизира борбата срещу корупцията.

               6.

               Да приеме необходимото законодателство с цел да се установи прозрачна и ясно определена система за оценяване на качеството на висшето образование и на научноизследователските институции. Да гарантира, че финансирането е устойчиво и е свързано с резултатите от оценката на качеството. Да създаде рамка за оценяване, ориентирана към по-добри резултати в задължителното образование.

      Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

            За Съвета

            Председател

         V. SHIARLY

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат през 2012 г. съгласно Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

      (3)  ОВ C 212, 19.7.2011 г., стр. 5.

      (4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на данните в програмата и с помощта на общоприетата методология.

      (6)  Член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: 2012/772/ЕС: Препоръка на Комисията от 6 декември 2012 година относно агресивното данъчно планиране

text:
               12.12.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 338/41

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 6 декември 2012 година
   относно агресивното данъчно планиране
   (2012/772/ЕС)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Традиционно в световен план държавите се отнасят към данъчното планиране като към легитимна практика. С течение на времето обаче структурите за данъчно планиране стават все по-сложни. Те се развиват в различни юрисдикции и фактически пренасочват облагаемата печалба към държави с благоприятни данъчни режими. Ключова характеристика на тези практики е намаляването на данъчните задължения чрез напълно законни средства, които обаче са в противоречие с целите на законодателството.

               (2)

               Агресивното данъчно планиране представлява използване на техническите аспекти на данъчната система или на несъответствията между две или повече данъчни системи с цел намаляване на данъчните задължения. Агресивното данъчно планиране може да приеме различни форми. Последиците от него включват двойно приспадане на данъците (напр. една и съща загуба се приспада, както в държавата на източника, така и в държавата на пребиваване) и двойно данъчно необлагане (напр. доход, който не се облага с данъци в държавата източник, е освободен в държавата на пребиваване).

               (3)

               Държавите членки срещат трудности със защитата на устоите на националните си данъчни системи от агресивно данъчно планиране въпреки положените вече усилия. Националните разпоредби в тази област често не са напълно ефективни основно поради трансграничното измерение на многото структури за данъчно планиране и повишената мобилност на хора и капитали.

               (4)

               С оглед на прехода към по-добро функциониране на вътрешния пазар е необходимо всички държави членки да бъдат насърчени да приемат един и същ общ подход към агресивното данъчно планиране, което ще спомогне за ограничаване на съществуващите деформации.

               (5)

               За тази цел е необходимо да бъдат взети мерки за случаите, в които данъчно задължените лица реализират фискални ползи чрез използване на технически похвати при управлението на своите данъчни въпроси по начин, по който доходите не се облагат от нито една юрисдикция (двойно данъчно необлагане). Устойчивото разпространение на тези случаи може да доведе до изкуствени капиталови потоци и движение на данъчно задължени лица в рамките на вътрешния пазар, като това може да нанесе вреди на правилното му функциониране и да накърни данъчните устои на държавите членки.

               (6)

               През 2012 г. Комисията направи публична консултация относно двойното данъчно необлагане на вътрешния пазар. Тъй като не е възможно с едно-единствено решение да бъдат третирани всички проблеми, обхванати от тази консултация, уместно е като първа стъпка да бъде разрешен проблемът, свързан с някои често използвани структури за данъчно планиране, които се възползват от несъответствията между две или повече данъчни системи и често водят до двойно данъчно необлагане.

               (7)

               Държавитe често се ангажират в своите спогодби за избягване на двойното данъчно облагане да не облагат с данък някои елементи от доходи. При регламентирането на подобно третиране те невинаги вземат предвид дали съответните елементи от доходи подлежат на данъчно облагане в другата страна по тази спогодба, а следователно и дали съществува риск от двойно данъчно необлагане. Подобен риск може да възникне и ако държави членки едностранно освободят някои елементи от доходи от чужбина, независимо от това дали те подлежат на данъчно облагане в държавата източник. Важно е в настоящата препоръка да бъдат разгледани и двете ситуации.

               (8)

               Тъй като структурите за данъчно планиране са все по-сложни, а националните законодатели често не разполагат с достатъчно време за реакция, специфичните мерки за борба със злоупотребите често се оказват неподходящи за успешно преодоляване на изоставането спрямо новите структури за агресивно данъчно планиране. Тези структури могат да бъдат вредни за националните данъчни приходи и за функционирането на вътрешния пазар. Поради това е целесъобразно да се препоръча приемането от държавите членки на общо правило за борба със злоупотребите, с което също следва да бъде избегната сложността на множеството различни правила. В този контекст е необходимо да се вземат под внимание ограниченията, наложени от правото на Съюза по отношение на правилата за борба със злоупотребите.

               (9)

               С цел да бъде запазено автономното действие на съществуващите актове на Съюза в съответната област, настоящата препоръка не се отнася за приложното поле на Директива 2009/133/ЕО на Съвета (1), Директива 2011/96/ЕС на Съвета (2) и Директива 2003/49/ЕО на Съвета (3). Понастоящем Комисията обмисля възможността за преразглеждане на тези директиви с оглед прилагането на принципите, залегнали в настоящата препоръка,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   1.   Предмет и приложно поле
   Настоящата препоръка е насочена към агресивното данъчно планиране в областта на прякото данъчно облагане.
   Тя не обхваща приложното поле на актове на Съюза, чието действие може да бъде засегнато от нейните условия.
   2.   Определения
   За целите на настоящата препоръка се прилагат следните определения:

               а)

               „данък“ означава подоходен данък, корпоративен данък и, когато е приложимо, данък върху капиталовия доход, както и данък, удържан при източника, от естество, което е еквивалентно на някой от посочените данъци;

               б)

               „доход“ означава всички елементи, които са определени като такива съгласно националното законодателство на държавата членка, която прилага термина, и, когато е приложимо — елементите, определени като капиталов доход.

         3.   Ограничение на прилагането на правила, предназначени за избягване на двойното данъчно облагане.

               3.1.

               В случаите когато държавите членки са сключили помежду си или с трети държави спогодби за избягване на двойното данъчно облагане, съгласно които са се ангажирали да не облагат с данък даден елемент от дохода, държавите членки следва да гарантират, че това задължение се прилага само когато елементът подлежи на облагане в другата страна по съответното споразумение.

               3.2.

               Във връзка с прилагането на точка 3.1 държавите членки се насърчават да включат подходяща клауза в спогодбите за избягване на двойното данъчно облагане. Текстът на подобна клауза би могъл да включва следното:
               „В случаите когато настоящата спогодба предвижда, че елемент от дохода се облага с данък само в една от държавите по спогодбата или че може да бъде обложен с данък в една от държавите по спогодбата, другата държава по спогодбата няма право да облага такъв елемент само ако този елемент подлежи на облагане в първата държава по спогодбата“.
               При многостранни спогодби позоваването на „друга държава по спогодбата“ следва да бъде заменено с позоваване на „другите държави по спогодбата“.

               3.3.

               Когато с оглед избягване на двойното данъчно облагане посредством едностранни национални правила държавите членки предвиждат освобождаване от данък по отношение на даден елемент от дохода с източник друга юрисдикция, в която този елемент не подлежи на облагане, държавите членки се насърчават да подсигурят, че този елемент е облагаем.

               3.4.

               За целите на точки 3.1, 3.2 и 3.3 даден елемент на дохода следва да се счита за облагаем, когато се третира като облагаем от съответната юрисдикция и не е освободен от данък, нито се ползва от пълен данъчен кредит или нулева ставка на данъчно облагане.

         4.   Общо правило за борба със злоупотребите

               4.1.

               С цел противодействие на практиките за агресивно данъчно планиране, които попадат извън приложното поле на специалните правила за борба срещу данъчните измами, държавите членки следва да приемат общо правило за борба със злоупотребите, адаптирано към националните и трансграничните ситуации и ограничено до Съюза и до ситуации, в които участват трети държави.

               4.2.

               С оглед прилагането на точка 4.1 държавите членки се насърчават да въведат следната клауза в националното си законодателство:
               „Изкуствен механизъм или изкуствена поредица от механизми, които са били въведени с основна цел избягване на данъчно облагане и които водят до данъчно облагодетелстване, не се вземат под внимание.“ Националните власти третират тези механизми за данъчни цели съобразно тяхното икономическо естество.“

               4.3.

               За целите на точка 4.2 „механизъм“ означава всяка сделка, схема, действие, операция, споразумение, помощ, уговорка, ангажимент, задължение или събитие. Механизмите може да включват повече от един етап или една част.

               4.4.

               За целите на точка 4.2 механизмът или поредицата от механизми се смятат за изкуствени, когато липсва търговска същина. При определяне дали даден механизъм или поредица от механизми са изкуствени, националните органи се приканват да преценят дали те включват една или повече от следните ситуации:

                           а)

                           юридическата характеристика на отделните стъпки, от които се състои съответния механизъм, е несъвместима с правната същност на механизма като цяло;

                           б)

                           механизмът или поредицата от механизми се изпълняват по начин, който обикновено не съответства на това, което разбираме под разумно бизнес поведение;

                           в)

                           механизмът или поредицата от механизми включва елементи, които водят до взаимно неутрализиране или анулиране;

                           г)

                           сключените сделки са циклични по своята същност;

                           д)

                           механизмът или поредицата от механизми водят до значителни данъчни ползи, но това не се отразява в бизнес рисковете, поемани от данъчно задълженото лице или в неговите парични потоци;

                           е)

                           очакваната печалба преди данъчно облагане е незначителна в сравнение с размера на очакваните данъчни ползи.

               4.5.

               За целите на точка 4.2, целта на механизма или поредицата от механизми се състои в избягване на данъчно облагане, когато, независимо от субективните намерения на данъчно задължените лица, те не съответстват на предмета, духа и целите на данъчните разпоредби, които в противен случай биха били приложими.

               4.6.

               За целите на точка 4.2, дадена цел се счита за основна, когато всички останали цели, които са или биха могли да бъдат приписани на механизма или поредицата от механизми, изглеждат в най-добрия случай пренебрежими, като се имат предвид всички обстоятелства по случая.

               4.7.

               При определяне дали даден механизъм или поредица от механизми са довели до данъчно облагодетелстване, както е посочено в точка 4.2, националните органи се приканват да сравняват размера на дължимия данък от данъчно задълженото лице, като имат предвид този/тези механизъм (механизми), със сумата, която същото данъчно задължено лице би дължало при същите обстоятелства в отсъствието на механизъм (механизми). В този контекст е полезно да се обърне внимание дали е налице един или няколко от следните случаи:

                           а)

                           сума, която не е включена в данъчната основа;

                           б)

                           данъчно задълженото лице се възползва от приспадане;

                           в)

                           понесена е загуба за данъчни цели;

                           г)

                           не е дължим данък, удържан при източника;

                           д)

                           неутрализира се данък в чужбина.

         5.   Последващи действия
   Държавите членки следва да информират Комисията за мерките, предприети в съответствие с настоящата препоръка, както и за всички промени в тези мерки.
   Комисията ще публикува доклад за прилагането на тази препоръка в рамките на три години след нейното приемане.
   6.   Адресати
   Адресати на настоящата препоръка са държавите членки.

      Съставено в Брюксел на 6 декември 2012 година.

            За Комисията

         Algirdas ŠEMETA

            Член на Комисията

      (1)  ОВ L 310, 25.11.2009 г., стр. 34.

      (2)  ОВ L 345, 29.12.2011 г., стр. 8.

      (3)  ОВ L 157, 26.6.2003 г., стр. 49.


title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Австрия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2015 г.

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 272/87

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно националната програма за реформи на Австрия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2015 г.
   (2015/C 272/23)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет се съгласи с предложението на Комисията да се стартира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта.

               (3)

               На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Австрия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Австрия за 2015 г.

               (4)

               На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Австрия не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, интензифициране на структурните реформи и изпълнение на отговорна фискална консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)

               На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Австрия. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Австрия препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

               (7)

               На 21 април 2015 г. Австрия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               Понастоящем Австрия изпълнява предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга през периода 2014—2016 г. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира постепенно да подобри номиналния дефицит до 2,2 % от БВП през 2015 г. и допълнително до 0,5 % от БВП през 2019 г. Според програмата за стабилност средносрочната цел за структурен дефицит, не по-голям от 0,45 % от БВП, бе постигната през 2014 г., а правителството планира да спазва средносрочната цел през целия период на програмата. Преизчисленото структурно салдо обаче показва, че има отклонение от средносрочната цел от началото на 2015 г. Съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да достигне своя връх от 86,8 % през 2015 г. и да спадне постепенно до 79,7 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност е реалистичен. Мерките за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2016 г. нататък обаче не са достатъчно конкретизирани. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., структурното салдо се очаква да се отклони с 0,4 % от БВП от средносрочната цел през 2015 г. Отклонението се очаква да нарасне значително през 2016 г. с оглед на прогнозираното влошаване на структурното салдо с 0,6 % от БВП в сравнение с изискваната структурна корекция от 0,3 % от БВП за постигане на средносрочната цел. Това ще означава отклонение в размер на около 0,9 % от БВП от изискването на Пакта за стабилност и растеж. Поради това ще са необходими допълнителни мерки. В същото време съгласно програмата за стабилност и прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. брутният дълг се очаква да продължи да спада в съответствие с преходното правило за дълга през 2015 г. и 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Австрия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)

               Отношенията между различните равнища на управление остават сложни и водят до загуби на ефективност в ключови сектори на публичната администрация. Австрия остава една от държавите с най-ниско равнище на поднационални собствени данъци като процент от БВП. Въпреки това ниско ниво на данъчна автономия, поднационалните власти имат различни отговорности за разходване и администрация. Високата степен на сложност и несъответствията между отговорностите за приходите и разходите не способства за изпълнението на широкообхватни политически реформи.

               (10)

               Дългосрочната фискална устойчивост на австрийската пенсионна система продължава да страда от структурни слабости. Извършените досега реформи от Австрия не изглеждат достатъчни, за да се гарантира дългосрочната фискална устойчивост на системата. На първо място, действителната пенсионна възраст продължава да бъде значително под законоустановената пенсионна възраст. На второ място, законоустановената пенсионна възраст на жените е значително по-ниска от тази на мъжете и няма да бъде увеличена до 2024 г. На трето място, законоустановената пенсионна възраст все още не е обвързана с непрекъснатото нарастване на продължителността на живота. Австрия предприе някои мерки за увеличаване на действителната пенсионна възраст, която е сега 59,7 години (2014 г.), но което все още е под средното за ЕС равнище от 63,1 години (2013 г.). Въведени са мерки за премахване на възможностите за ранно пенсиониране и схемите за инвалидност, като по този начин се удължава трудовият живот. Освен това бяха увеличени годишната санкция за ранно пенсиониране и периодът на пенсионен осигурителен стаж, необходим, за може да се ползват тези схеми. Все още не е ясно дали ще се осъществят очакваните положителни ефекти от тези мерки върху бюджета.

               (11)

               Разходите за здравеопазване в Австрия са сред най-високите в Съюза. Текущата реформа на здравеопазването (2013—2016 г.) има за цел стабилизирането му като дял от БВП от 2016 г. нататък. При все това, дори ако реформите са успешни, фискалната устойчивост и ефективност на системата на здравеопазване продължават да бъдат изправени пред структурни предизвикателства. Следва да се предприемат мерки по отношение на периода след 2016 г. Например, повече пациенти следва да бъдат лекувани в условия на мултидисциплинарни първични амбулаторни грижи и средната продължителност на престоя за болнично лечение следва да се понижи още повече.

               (12)

               Гарантирането на дългосрочната наличност на подходящи квалифицирани работници продължава да представлява предизвикателство за Австрия. С около 5,6 % равнището на безработица е сред най-ниските в Съюза, но потенциалът на пазара на труда на някои части от работната сила не е напълно оползотворен. Австрия предприе някои мерки за удължаване на трудовия живот, за улесняване на участието на жените на пазара на труда и за използване в по-пълна степен на потенциала на участниците на пазара на труда от мигрантски произход, включително чрез подобряване на признаването на техните квалификации. Неотдавнашните реформи обаче трябва да бъдат наблюдавани отблизо и повече мерки са необходими, за да се използва пълноценно потенциалът на тези групи на пазара на труда.

               (13)

               На 13 март 2015 г. Австрия представи цялостна данъчна реформа, целяща премодулиране на данъчните категории и ставките на данъка върху доходите на физическите лица, по-специално чрез намаляване на входната ставка за данъка върху доходите на физическите лица от 36,5 % на 25 %. Данъчното облекчение се очаква да възлезе на 4,9 милиарда евро, а 300 милиона евро допълнителни разходи са предвидени за подпомагане на семейната политика и изследователските дейности. Съгласно предложението изместването на данъчната тежест ще се финансира отчасти посредством борба с отклонението от данъчно облагане, намаляване на публичните разходи, увеличаване на намалените ставки на ДДС до 13 % в някои области и увеличаване на данъка върху капиталовия доход от 25 % на 27,5 %. Тези планове за реформи са до голяма степен в съответствие с препоръките на Съвета от 2014 г. Те вероятно ще увеличат стимулите за работа за лицата с нисък потенциал за доходи и за вторите работещи членове на домакинствата и ще подпомогнат разполагаемия доход. Реформата обаче следва да бъде осъществена по неутрален за бюджета начин.

               (14)

               Австрийската училищна система се характеризира с нисък брой на преждевременно напускащите училище, който е значително под средното равнище за ЕС. Силна и добре функционираща система на професионално образование и обучение предоставя голям резерв от висококвалифицирани работници. Въпреки това подобряването на образователните резултати, а оттам и на пригодността за заетост на младите хора с нисък социално-икономически статус, и по-специално на тези от мигрантски произход, продължава да бъде предизвикателство. Оценката на прилагането на нова система за средните училища (Neue Mittelschule) разкри слабости, които все още трябва да бъдат преодолени.

               (15)

               В контекста на европейския семестър Съветът систематично препоръча на Австрия да подобри и насърчи конкурентоспособността в сектора на услугите, но политическият отговор до този момент беше ограничен. Изискванията за правната форма, капиталовото участие и тарифите продължават да съществуват за няколко професии, като създават регулаторни бариери за достъп до пазара и пречат на специалисти или професионални дружества от други държави членки да започнат бизнес в Австрия. В контекста на процеса на взаимна оценка Австрия преразглежда своите правила за достъп до професии и резултатите на професионалните дейности, за да оцени дали те са пропорционални и отговарят на общия интерес. В сравнение с органите за конкуренцията на други държави членки Федералният орган за конкуренцията е с недостатъчно ресурси, което възпрепятства по-ефективните действия.

               (16)

               Австрийският банков сектор остана устойчив, но все още е изправен пред редица предизвикателства, както на местно равнище, така и по отношение на чуждестранни експозиции, представляващи уязвимост. Капитализацията на банковия сектор продължи да се подобрява през 2014 г., но рентабилността на австрийските банки продължава да бъде под натиск. Пет от шестте най-големи австрийски кредитни институции преминаха цялостната оценка на ЕЦБ през 2014 г., с изключение на Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Австрия отбеляза значителен напредък в преструктурирането на ÖVAG и на Hypo Group Alpe Adria (HGAA).

               (17)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Австрия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (18)

               В светлината на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (19)

               В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Австрия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия през 2015 г. и 2016 г.:

               1.

               Да избегне отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 2016 г. Да гарантира бюджетна неутралност на данъчната реформа, насочена към намаляване на данъчната тежест върху труда. Да коригира несъответствията между отговорностите за финансиране и разходване на различните равнища на управление. Да предприеме мерки за осигуряване на дългосрочната устойчивост на пенсионната система, включително чрез по-ранно хармонизиране на законоустановената пенсионна възраст за мъжете и жените и чрез обвързване на законоустановената пенсионна възраст със средната продължителност на живота.

               2.

               Да засили мерките за увеличаване на участието на пазара на труда на по-възрастните работници и жените, включително и чрез подобряване на предоставянето на грижи за децата и услуги за дългосрочни грижи. Да предприеме стъпки за подобряване на образователните резултати на младите хора в неравностойно положение.

               3.

               Да премахне прекомерните бариери за доставчиците на услуги и пречките пред създаването на интердисциплинарни дружества.

               4.

               Да отстрани потенциалните слабости на финансовия сектор от гледна точка на външната експозиция и на недостатъчно качество на активите.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Австрия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 92).

      (4)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (5)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 година относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (7)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година относно Националната програма за реформи на Кипър за 2011 г. и съдържаща становището на Съвета относно актуализираната Програма за стабилност на Кипър за периода 2011—2014 г.

text:
               16.7.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 210/12

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2011 година
   относно Националната програма за реформи на Кипър за 2011 г. и съдържаща становището на Съвета относно актуализираната Програма за стабилност на Кипър за периода 2011—2014 г.
   2011/C 210/04
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   Като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, която ще бъде съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическата политика на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиката на държавите-членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиките по заетостта.

               (3)

               На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“.

               (4)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет одобри приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Съветът поиска от държавите-членки да отразят тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в техните програми за стабилност или програми за конвергенция и в националните програми за реформи.

               (5)

               На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните програми за реформи.

               (6)

               На 6 май 2011 г. Кипър представи своята национална програма за реформи за 2011 г., а на 7 май 2011 г. — актуализацията от 2011 г. на своята програма за стабилност за периода 2010—2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (7)

               Икономиката на Кипър се възстановява с умерени темпове, след като претърпя своето първо свиване за последните 35 години през 2009 г., когато реалният БВП спадна с 1,7 %. Пазарът на труда беше засегнат от рецесията, като равнището на безработицата достигна 6,5 % през 2010 г. Състоянието на публичните финанси също се влоши. От излишък се стигна до бюджетен дефицит от 6 % от БВП през 2009 г., породен от автоматични стабилизатори, дискреционни мерки за фискално стимулиране за противодействие на икономическия спад, както и от сериозните последици от по-малкия дял на данъците в структурата на растежа. През 2010 г. икономическата активност отбеляза умерен ръст от 1 %, дължащ се предимно на натрупването на материални запаси след масовото намаляване на складовите наличности през 2009 г., наред с леко възобновяване на частното потребление. Очаква се по-оптимистичната икономическа прогноза да окаже благоприятно влияние на пазара на труда, като според прогнозите равнището на заетостта ще се повиши умерено, а равнището на безработицата постепенно ще спадне под най-високата си стойност от края на 2010 г.

               (8)

               Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на актуализираната програма за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, който стои в основата на бюджетните прогнози, е правдоподобен до 2012 г., но е твърде оптимистичен след това, ако се съпостави с прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2011 г. С програмата за стабилност се цели намаляване на бюджетния дефицит до 4 % от БВП през 2011 г. и до 2,6 % през 2012 г. в съответствие с Препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г. и продължаване на консолидацията след това. В програмата се прогнозира, че съотношението на дълга към БВП ще достигне своята най-висока стойност през 2012 г. и ще започне да намалява след това. Средногодишното подобрение на структурното салдо за периода 2011—2012 г. е 1,5 % от БВП в съответствие с препоръките на Съвета. При все това определената степен на структурното подобрение е под предвидената в изискванията на Пакта за стабилност и растеж както за 2013 г., така и за 2014 г. Средносрочната цел, за която отново се потвърждава, че е балансиран бюджет в структурно отношение, няма да бъде постигната през програмния период. Въпреки че предвидената цялостна корекция се основава на ограничаване на разходите, повечето мерки през 2011 г. се отнасят до приходите. Като цяло следването на курса на консолидация, очертан в програмата, е изложено на рискове, свързани с непрекъснатото преструктуриране с цел намаляване на дела на данъците като елемент на икономическия растеж, практиката да се приемат допълнителни бюджети през годината, а също и с навременното прилагане на мерките, които все още трябва да бъдат съгласувани със социалните партньори, и други, които все още не са конкретизирани (напр. ограничаване на текущите разходи). С оглед на тези рискове може да се наложи приемането на допълнителни мерки, ако макроикономическите или бюджетните резултати се окажат по-лоши от очакваното.

               (9)

               Въпреки че спадна до около 8 % от БВП през 2010 г., дефицитът по текущата сметка продължава да бъде голям и вероятно ще възпрепятства икономическия растеж в средносрочен план. Големите разходи на публичния сектор трябва да бъдат финансирани чрез външен дълг или чрез по-големи спестявания на местни частни лица. Последното предполага по-нисък ръст на БВП вследствие на по-ниските инвестиции или частно потребление. В средносрочен план дефицитът ще продължи да се подобрява, но в умерена степен. На 13 юли 2010 г. в контекста на процедурата при прекомерен дефицит Съветът препоръча също така на кипърските власти да засилят задължителния характер на своята средносрочна бюджетна рамка. Не е отчетен напредък в тази насока досега. В програмата за стабилност се предвижда средносрочната бюджетна рамка да се прилага изцяло от фискалната 2014 година нататък, вместо от 2012 г., както се очакваше доскоро. Поради това нейното въздействие би могло да стане осезателно едва в средносрочен план. Навременното прилагане на новата рамка би било от голямо значение за успешната и трайна консолидация на публичните финанси.

               (10)

               Банковият сектор устоя добре както на световната финансова криза, така и на кризата на държавните дългове в Еврозоната, без да е необходима правителствена намеса. Въпреки това с активи на стойност над шест пъти БВП, като се изключат дъщерните дружества и клоновете на чуждестранни банки, и девет пъти БВП, когато същите са включени, делът на банковия сектор в икономиката е голям. Освен това секторът е сравнително концентриран, като пазарът е доминиран от три местни групи, които притежават около 55 % от общия размер на консолидираните активи на банковата система, с изключение на кооперативните банки. Текущите рискове на международните финансови пазари изискват продължаване на консервативното управление на счетоводния баланс и старателен надзор. Съществуват два различни надзорни органа: Централната банка на Кипър — за търговските банки, и Органът за надзор и развитие на кооперативните дружества (ASDCS) — за кооперативните кредитни институции. Правителството насърчава хармонизацията на практиките в двата надзорни органа. Междувременно е необходимо повишаване на прозрачността на надзора над кооперативните кредитни институции като стъпка в посока обединяване на функциите по надзора.

               (11)

               Прогнозираното дългосрочно отражение върху бюджета от застаряването на населението е значително по-голямо от средното за ЕС, най-вече поради относително високото нарастване на разходите за пенсии като дял от БВП през предстоящите десетилетия. Съгласно последната оценка на Комисията рисковете по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са високи. През април 2009 г. бе проведена пенсионна реформа. Реформата е насочена предимно към приходната част и ще забави съвсем леко увеличаването на разходите за пенсии. Съвсем ограничен е напредъкът в реформата на здравеопазването, с която се цели ограничаване на очакваното увеличение на разходите чрез създаването на национална система за здравеопазване и превръщането на обществените болници в автономни структури.

               (12)

               Автоматичната корекция на надбавката за компенсиране на разходите за живот (COLA), която се прави два пъти годишно, е свързана пряко със средната процентна промяна на индекса на потребителските цени за изминалите шест месеца спрямо предходните шест месеца. Тя се ползва със силна подкрепа от социалните партньори и не подлежи на обсъждане в процеса на колективно договаряне. Еднаквото ѝ прилагане обаче не позволява на заплатите да отразяват разликите в производителността на отделните сектори. Сред недостатъците на надбавката за компенсиране на разходите за живот (COLA) е, на първо място, това, че заплатите са свързани само с цените на стоките, но не и с увеличаването на производителността. На второ място, онези, които се възползват в най-голяма степен от тази система, са тези с по-висок доход. На трето място, надбавката има също така значително отражение върху публичните финанси, тъй като, освен от надниците и заплатите, тя е също така неразделна част от пенсиите, обезщетенията и другите видове надбавки.

               (13)

               Въпреки че в Кипър участието в пазара на труда е по-високо от средното за ЕС, пазарът на труда се отличава с голямо неравновесие между половете. В националната програма за реформи на Кипър се признава, че разликата в равнището на заетост между половете, цената и наличието на детски заведения, недостигът на гъвкави форми на заетост и трайните големи различия в заплащането на двата пола са важни фактори, които възпрепятстват повишаването на заетостта и растежа. В тази връзка в националната програма за реформи са представени свързани с това мерки. Докато равнището на достигане до средна и висша образователна степен в Кипър е високо, изглежда, че професионалното образование и обучение не представлява привлекателна алтернатива. Високото равнище на безработицата при младите хора, съчетано с големия дял на хората с висше образование сред безработните като цяло е сигнал, че в икономиката на Кипър има значително разминаване между търсените и предлаганите умения. Освен това за страна, в която образователното равнище е добро като цяло, степента на участие в програми за учене през целия живот е ниска, особено при някои групи (нискоквалифицираните работници, възрастните хора и безработните). В отговор на тези проблеми в националната програма за реформи се предвиждат няколко мерки, включително създаването на редица нови институти за следдипломно професионално образование и обучение, както и въвеждането на новата система за професионални стажове от академичната 2012—2013 година нататък. Като цяло за постигането на стратегическата цел на страната за преминаване от нископродуктивни към високопродуктивни работни места би съдействало в голяма степен преориентирането на образователната система към по-добра комбинация от умения, които съответстват на търсенето на пазара на труда.

               (14)

               През юли 2010 г. Кипър прие общ закон за транспонирането на Директивата за услугите. Бе прието и законодателство за някои отделни сектори, което бе предадено на Европейската комисия в началото на юни 2011 г. под формата на нотификация относно национални мерки за изпълнение. Въпреки това съществуват опасения във връзка с пълнотата на транспонирането, тъй като някои от пречките пред установяването и свободното предоставяне на услуги все още са налице в законодателството относно някои отделни сектори, в което все още не са направени изменения. Тези пречки са от такива общоприложими изисквания като разрешенията, изисквани от местните органи за упражняване на стопанска дейност или ограничения срок на тези разрешения, независимо от сферата на дейност и съответните рискове, до съвсем специфични условия като фиксирани тарифи за туристическите услуги, анализи на икономическата необходимост при разрешенията за даване под наем на автомобили, дискриминационно третиране на строителните дружества от други държави-членки и забрана за архитектите и инженерите да упражняват професията си като юридически лица.

               (15)

               Като цяло ограниченията, свързани с околната среда, както и свързаните с потреблението на ресурсите и енергията проблеми предизвикателства създават сериозни спънки пред растежа. Те са свързани с особеното географско положение на страната и с дължащите се на изменението на климата продължителни засушавания. Наскоро бе направено и публикувано проучване на рентабилността на схемите за подпомагане на енергията от възобновяеми източници, въз основа на което схемите за подпомагане бяха преразгледани. Функционирането на сектора на енергетиката може да бъде значително подобрено чрез въвеждането на природен газ и улесняването на инвестициите в инфраструктури за енергия от възобновяеми източници.

               (16)

               Кипър пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. От фискална гледна точка, съгласно пакта страната има ангажимент да укрепи фискалната устойчивост посредством изготвянето на рамков закон за справяне с финансови кризи и чрез създаването на напълно независим фонд за финансова стабилност. Освен това се води диалог относно преструктурирането на пенсионната система в публичния сектор, който трябва да приключи до края на 2011 г. Мерките за повишаване на заетостта са съсредоточени върху борбата с незаконния и недекларирания труд, преодоляването на несъответствията в предлагането и търсенето на умения и повишаването на конкурентоспособността на предприятията. Мерките за повишаване на конкурентоспособността предвиждат да се задържи покачването на заплатите в публичния сектор (да се преосмисли механизмът за индексиране на заплатите), да се увеличи конкурентоспособността на малките и средните предприятия, да се завърши Националната цифрова стратегия до 2011 г. и да се насърчат енергийната ефективност и енергията от възобновяеми източници. Тези ангажименти отразяват четирите насоки на пакта. Те осигуряват приемственост с по-широката програма за реформи, очертана в програмата за стабилност и националната програма за реформи, и потвърждават вече обявените планове за провеждане на реформи, имащи за цел преодоляването на структурните слабости на страната, без на този етап да има определен график за отговор на проблеми като заплатите и пенсионната система в публичния сектор. Поетите ангажименти бяха оценени и взети предвид в препоръките.

               (17)

               Комисията направи оценка на програмата за стабилност и националната програма за реформи, включително ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Кипър, но също така и съответствието им с правилата и насоките на ЕС с оглед необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнището на ЕС, насочен към бъдещите решения на държавите-членки. В тази връзка Комисията счита, че са необходими повече усилия за постигането на целевия бюджетен дефицит за 2011 г. и че следва да бъдат конкретизирани допълнителните мерки за консолидация за 2012 г. и след това. За подобряването на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са необходими по-нататъшни мерки спрямо пенсионната система и системата на здравеопазването. Следва да бъдат предприети и по-нататъшни стъпки за укрепването на пруденциалната рамка на банковия надзор, адаптирането на системата за индексиране на заплатите и подобряването на професионалното образование, обучение и умения, бизнес средата и енергийната ефективност.

               (18)

               Предвид тази оценка и Препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г. по член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз Съветът разгледа актуализираната Програма за стабилност на Кипър за 2011 г., като становището му (3) е отразено по-специално в препоръки 1 и 3 по-долу. Като взе предвид заключенията на Европейския съвет от 25 март 2011 г., Съветът разгледа националната програма за реформи на Кипър,

         ПРЕПОРЪЧВА на Кипър да предприеме следните действия в периода 2011—2012 г.:

               1.

               Да приеме необходимите постоянни мерки за постигане на бюджетните цели през 2011 г. и коригиране на прекомерния дефицит до 2012 г. в съответствие с препоръките на Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Да предприеме мерки за поддържане на строг контрол върху разходите и да използва всички по-добри от очакваните промени в бюджета за по-бързо намаляване на дефицита и дълга. Да осигури напредък към постигането на средносрочната цел с най-малко 0,5 % от БВП годишно и да осигури намаляване на съотношението на държавния дълг. Да ускори постепенното преминаване към обвързваща многогодишна бюджетна рамка със задължително законово основание и коригиращи механизми още при изготвянето на бюджета за 2012 г. Възможно най-скоро следва да бъде въведено бюджетиране, основано на очертаната програма и постигнатите резултати.

               2.

               Да укрепи допълнително пруденциалната рамка за надзор върху банките и кооперативните кредитни дружества, за да се гарантира ранното откриване на рискове.

               3.

               Да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез изпълнението на мерки за реформи, с които да се контролират разходите за пенсии и здравеопазване, така че да се ограничи предвижданото увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението. Що се отнася до пенсиите, да увеличи броят на годините осигурителен стаж, да обвърже пенсионната възраст с очакваната продължителност на живота или да приеме други мерки с равностоен в бюджетно отношение резултат, като същевременно се положат усилия за справяне с големия дял на възрастни хора, изложени на риск от бедност. По отношение на здравеопазването, да предприеме по-нататъшни действия за ускоряване на въвеждането на националната здравноосигурителна система.

               4.

               Съгласувано със социалните партньори и в съответствие с националната практика, да предприеме стъпки за реформиране на системата за договаряне и индексиране на заплатите, за да се гарантира, че техният ръст отразява по-добре промените в производителността на труда и в конкурентоспособността.

               5.

               Да предприеме по-нататъшни действия в рамките на планираните реформи в системата на професионално образование и обучение, за да се постигне по-голямо съответствие между образователните резултати и нуждите на пазара на труда, включително чрез създаването на институти за следдипломно професионално образование и обучение. Да предприеме мерки за повишаване на ефективността на системата за професионално обучение чрез увеличаване на стимулите за професионално образование и обучение и подобряване на достъпа до него, особено за нискоквалифицираните работници, жените и възрастните работници.

               6.

               До декември 2011 г. да премахне оставащите пречки пред установяването и свободното предоставяне на услуги в законодателството относно отделни сектори, за да се създадат повече възможности за растеж и работни места в сектора на услугите.

               7.

               Да въведе мерки за разнообразяване на видовете енергия и увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници. Да изготви до 2012 г. план за управление на водите и схема за определяне на цените на водата, които да отразяват стремежа към рентабилност и справедливост, така че да се гарантира по-устойчиво управление на водните ресурси.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.

            За Съвета

            Председател

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат през 2011 г. съгласно Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г. относно насоките за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 138, 26.5.2011 г., стр. 56).

      (3)  Предвидено в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


Препоръка на Комисията относно предоставянето на съвет във връзка с икономическата и бюджетна политика на Франция