               21.1.2021

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 23/152

      P8_TA(2019)0187
      Последващи мерки, предприети от ЕСВД през двете години след приемането на доклада на ЕП относно стратегическата комуникация от ЕС за противодействие на пропагандата, насочена срещу него от трети страни
      Препоръка на Европейския парламент от 13 март 2019 г. до Съвета и до заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност относно равносметката за последващите мерки, предприети от ЕСВД през двете години след приемането на доклада на ЕП относно стратегическата комуникация от ЕС за противодействие на пропагандата, насочена срещу него от трети страни (2018/2115(INI))
      (2021/C 23/24)

         Европейският парламент,

                  —

                  като взе предвид заключенията на Европейския съвет от 28 юни и 18 октомври 2018 г.,

                  —

                  като взе предвид съобщението на Комисията от 26 април 2018 г., озаглавено „Европейски подход за борба с дезинформацията, разпространявана онлайн“ (COM(2018)0236),

                  —

                  като взе предвид Кодекса на ЕС за поведение във връзка с дезинформацията, публикуван на 26 септември 2018 г.,

                  —

                  като взе предвид своята резолюция от 23 ноември 2016 г. относно стратегическата комуникация от ЕС за противодействие на пропагандата, насочена срещу него от трети страни (1),

                  —

                  като взе предвид съвместното съобщение на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и на Комисията от 6 април 2016 г., озаглавено „Съвместна рамка за борба с хибридните заплахи: ответни действия на Европейския съюз“ (JOIN(2016)0018),

                  —

                  като взе предвид съобщението на Комисията от 20 април 2016 г. относно изпълнението на Европейската програма за сигурност с цел борба срещу тероризма и подготвяне на условията за ефективен и истински Съюз на сигурност (COM(2016)0230),

                  —

                  като взе предвид проучването на Европейския фонд за демокрация за осъществимостта на рускоезични медийни инициативи в рамките на Източното партньорство и извън него, озаглавено „Осигуряване на плурализъм и балансираност в рускоезичното медийно пространство“,

                  —

                  като взе предвид доклада на заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност от 18 май 2015 г., озаглавен „ЕС в променящата се глобална среда — един по-свързан, оспорван и сложен свят“, и текущата работа по нова глобална стратегия за сигурност на ЕС,

                  —

                  като взе предвид своята препоръка от 15 ноември 2017 г. до Съвета, Комисията и ЕСВД относно Източното партньорство, с оглед на срещата на високо равнище през ноември 2017 г. (2),

                  —

                  като взе предвид съвместното съобщение на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и на Комисията до Европейския парламент и до Съвета от 13 септември 2017 г., озаглавено „Устойчивост, възпиране и отбрана: изграждане на силна киберсигурност за ЕС“ (JOIN(2017)0450),

                  —

                  като взе предвид съвместното съобщение на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и на Комисията от 7 юни 2017 г., озаглавено „Стратегически подход за устойчивост във външната дейност на ЕС“ (JOIN(2017)0021),

                  —

                  като взе предвид член 19 от Всеобщата декларация за правата на човека (ВДПЧ), в който се защитава правото на всеки човек да отстоява своето мнение, без вмешателство на други лица, както и да търси, да получава и да разпространява всякаква информация и идеи, независимо от държавните граници и чрез всякакви средства за масова информация,

                  —

                  като взе предвид съвместната декларация относно сътрудничеството между ЕС и НАТО от 10 юли 2018 г.,

                  —

                  като взе предвид съвместната декларация от 3 март 2017 г. относно свободата на изразяване и „фалшивите новини“, дезинформацията и пропагандата, представена от специалния докладчик на ООН по въпросите на свободата на мнение и на изразяване, от представителя на Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) по въпросите на свободата на медиите, от специалния докладчик на Организацията на американските държави (ОАД) по въпросите на свободата на изразяване и от специалния докладчик на Африканската комисия по правата на човека и народите по въпросите на свободата на изразяване и достъпа до информация,

                  —

                  като взе предвид доклада от 6 април 2018 г. на специалния докладчик на ООН за утвърждаването и защитата на правото на свобода на мнение и на изразяване,

                  —

                  като взе предвид своята препоръка от 29 ноември 2018 г. до Съвета, Комисията и заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност относно защитата на академичната свобода в рамките на външната дейност на ЕС (3),

                  —

                  като взе предвид последния доклад на Европол от 2018 г. относно ситуацията и тенденциите при тероризма в Европейския съюз, в който се подчертава активизирането на дейността на терористичните групировки в киберпространството и възможното им сближаване с други престъпни групи,

                  —

                  като взе предвид съвместното съобщение от 5 декември 2018 г. на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, озаглавено „План за действие за борба с дезинформацията“ (JOIN(2018)0036), и доклада на Комисията относно прилагането на съобщението „Европейски подход за борба с дезинформацията, разпространявана онлайн“ (COM(2018)0794) от същата дата,

                  —

                  като взе предвид работата на трансатлантическата комисия за честни избори,

                  —

                  като взе предвид принципите от Санта Клара за прозрачност и отчетност при практиките за модериране на съдържание,

                  —

                  като взе предвид Плана за действие на ЕС относно стратегическата комуникация от 22 юни 2015 г.,

                  —

                  като взе предвид член 113 от своя Правилник за дейността,

                  —

                  като взе предвид доклада на комисията по външни работи (A8-0031/2019),

                  1.

                  отправя следните препоръки към Съвета и заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност:

            Актуално състояние през 2018 г. — Борба с хибридната война

                  а)

                  да подчертават, че свободата на словото и свободата на изразяване, както и медийният плурализъм са в основата на устойчивите демократични общества и осигуряват най-добри гаранции срещу кампаниите за дезинформация и враждебната пропаганда; изразява своята загриженост относно влошаването на положението със свободата на медиите и случаите на нападения срещу журналисти; отбелязва, че следва да бъдат предприети допълнителни мерки, с участието на всички съответни заинтересовани страни, с цел да се гарантира прозрачност относно собствеността на медиите и медиен плурализъм, без да се прилага схема за цензуриране, и да се защити една благоприятна среда за широк спектър от информация, идеи, разнообразни медии и многообразно гражданско общество, както и да се положат усилия за идентифициране на дезинформацията и пропагандата и за повишаване на осведомеността по тези въпроси; да включат в тези процеси всички съответни заинтересовани страни, включително основните асоциации на пресата, журналистите и медиите; подчертава значението на една функционираща система за радио- и телевизионно разпространение, която да служи като стандарт за предоставяне на безпристрастна и обективна информация в съответствие с най-добрите журналистически практики и етични норми;

                  б)

                  да обмислят разработването на правна рамка на равнището на ЕС и на международно равнище за справяне с хибридните заплахи, в това число кибер- и информационната война, която рамка да позволява предприемането на решителни действия от страна на Съюза и да включва целенасочени санкции срещу лицата, отговорни за организирането и провеждането на такива кампании, като необходимостта от тази рамка се появи по-специално във връзка с враждебните действия от страна на държавни и недържавни субекти в тези области;

                  в)

                  да вземат предвид факта, че Даиш променя тактиките си и се прехвърля от използването на уебсайтове към услуги за криптирани онлайн съобщения, които са популярни сред ислямистките групировки;

                  г)

                  да подкрепят не само нарастващия брой държавни институции, мозъчни тръстове и НПО, които се борят с пропагандата и дезинформацията, но също така и кибердейностите на местно равнище; призовава заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и Комисията да работят по-активно в тази област, като изготвят цялостна оценка на новите регламенти, включително Общия регламент относно защитата на данните (ОРЗД) и предстоящия Регламент за неприкосновеността на личния живот и електронните съобщения, като гаранция срещу злонамереното използване на социалните платформи; да гарантират, че стратегическата комуникация на ЕС се разглежда като въпрос от първостепенна важност в европейския дневен ред и че институциите на ЕС и държавите членки работят съвместно за предотвратяването на подобни явления, като същевременно се взема предвид фактът, че дезинформацията и пропагандата процъфтяват най-добре в поляризирана среда, с намаляващо равнище на доверие в медиите;

                  д)

                  да призоват настоятелно държавите членки, които продължават да отричат съществуването на дезинформацията и враждебната пропаганда, както и основните източници на дезинформация в Европа и въздействието на дезинформацията и пропагандата върху общественото мнение, да признаят тези явления; да насърчат тези държави членки да предприемат проактивни мерки за борба и за опровергаване на тази пропаганда, включително доказаните случаи на шпионаж от страна на трети държави; да приканят всички държави членки да извършат оценка на положението на своята територия, да инвестират съответно за развитието на своя капацитет за борба със стратегическата комуникация на враждебно настроени трети страни и да подобрят уменията на гражданите за откриване на дезинформация, както и да насърчат държавите членки да гарантират ефективен обмен на информация по този въпрос; да призоват европейските лидери, които все още не са обърнали достатъчно внимание на тази заплаха, да признаят неотложната необходимост от стратегическо „пробуждане“, с цел да се противодейства на враждебната информационна война;

                  е)

                  да приканят настоятелно държавите членки да инвестират проактивно в образователни мерки, обясняващи различните начини за създаване и разпространение на дезинформация, за да се подобри способността на гражданите да разпознават и да реагират на дезинформацията;

                  ж)

                  да насърчат държавите членки да гарантират ефективен обмен на информация между всички съответни органи с цел справяне с пропагандата, манипулацията и дезинформацията, включително кибер- и информационната война;

                  з)

                  да увеличат осведомеността относно дезинформационните кампании на Русия, тъй като те са основният източник на дезинформация в Европа;

            Видове невярна информация, дезинформация и пропаганда, насочени срещу ЕС и съседните му държави

                  и)

                  да признаят работата, извършена на различни равнища, за определяне на видовете влияние и на инструментите, които се използват срещу ЕС и съседните му държави; да повишат осведомеността относно продължаващите кампании за дезинформация и да насочат вниманието към извършването на задълбочен анализ и проучване на тяхното въздействие и ефективност, за да се разработят мерки за проактивно и бързо противодействие; да насърчат държавите членки да създадат постоянни структури за идентифициране, предотвратяване и противодействие на дезинформацията; подчертава, че кампаниите за дезинформация са част от по-широкообхватна стратегия и обикновено се придружават от други враждебни действия, както и че следва да се обръща сериозно внимание по-специално на информационните войни, които придружават военните офанзиви, и да им се оказва решително, единно и силно противодействие;

                  й)

                  да отправят предупреждение за въздействието на изкуствения интелект и за бързото му развитие във връзка с разпространението на фалшиви новини; отбелязва със загриженост, че скоро изкуственият интелект ще може да създава самостоятелно допълнителен капацитет за изкуствен интелект; следователно да заделят значителни средства за научноизследователска и развойна дейност — там, където се пресичат изкуственият интелект и информационната война, с оглед на бързо развиващия се капацитет на изкуствения интелект във връзка с разпространението на пропаганда и дезинформация, включително, наред с другото, чрез абсолютно фалшиви видеоклипове;

                  к)

                  да насочат вниманието си към продължаващото използване на дезинформация от някои авторитарни субекти, като например Иран, чието разпространение на фалшиви новини подстрекава и разпалва допълнително напрежението в нестабилни конфликтни зони, като същевременно тази пропаганда е насочена и към европейското население, с цел прикриване на престъпни намерения; да призоват настоятелно държавите членки да се противопоставят на тези действия чрез увеличаване на сътрудничеството и използване на поуките от опита на държави и НПО със сходни виждания;

                  л)

                  да насочат вниманието си и да адаптират ответните действия на ЕС и на държавите членки към все по-нарастващата сложност на инструментите, използвани за създаването и разпространението на дезинформация, включително новите начини за разпространение на пропаганда чрез използването на множество уебсайтове на ниско ниво, приложения за частни съобщения, оптимизация на търсачките, манипулирани звук, изображения или видеоклипове, изкуствен интелект, онлайн новинарски портали и телевизионни станции за разпространение на основни послания, по-специално от лица, формиращи общественото мнение, както и от държавно контролирани или финансирани институции, които излъчват ключови послания и пропаганда, одобрена от авторитарните субекти; в този контекст решително осъжда все по-агресивните действия на Русия, Китай, Иран, Северна Корея и други държави, които целят да подкопаят или унищожат нормативните основи и принципи на европейските демокрации и суверенитета на всички държави от Източното партньорство, както и да повлияят върху изборите и да подкрепят екстремистки движения, с оглед на факта, че мащабите на кибератаките се увеличават непрекъснато;

                  м)

                  да обръщат специално внимание на съобщения и съдържание, които са насочени открито към насърчаване на насилие, расизъм, самоубийствени атентати, набиране на „чуждестранни бойци“, различни престъпления или открито подбуждане към извършването на едно или повече от тези действия;

            Индустрия и социални медии

                  н)

                  като признават усилията, наскоро положени от социалните медии за справяне с дезинформацията, да обърнат специално внимание на ефективното прилагане на Кодекса на ЕС за поведение във връзка с дезинформацията, като същевременно приканят страните партньори и съседните на ЕС държави да се присъединят към този кодекс, както и да обърнат специално внимание на новата тактика за използване на криптирани съобщения и на социалните медии, която, въпреки всички усилия за борба с това явление, се счита за най-често срещания инструмент за разпространение на дезинформация, враждебна пропаганда и съдържание, подбуждащо към омраза и насилие;

                  о)

                  да регулират, съвместно с държавите членки, действията на социалните медии, доставчиците на услуги за текстови съобщения и доставчиците на интернет търсачки и да гарантират пълната им прозрачност, и по-специално тяхната отговорност, като се възприеме общоевропейски подход и като се осигурят възможности за установяване на самоличността и местонахождението не само на авторите, но и на спонсорите на предоставеното политическо съдържание, а от дружествата се търси отговорност за социалното въздействие на автоматизираните системи за препоръчване, които насърчават дезинформацията, като се подчертава, че дружествата носят отговорност за бързото премахване на системни фалшиви новини; настоятелно призовава държавите членки, държавите кандидатки и асоциираните държави да приемат ефективно и ясно законодателство, което да гарантира прозрачност относно собствеността на медиите; да обръщат особено внимание на финансирането, прозрачността и целите на НПО, които са свързани с авторитарни държави, действащи в рамките на ЕС и на неговите страни партньори;

                  п)

                  да гарантират, че индустрията и онлайн платформите изпълняват ангажиментите, поети по Кодекса за поведение във връзка с дезинформацията, и се справят ефективно с проблема за дезинформацията посредством: i) гарантиране на прозрачност на политическата реклама чрез провеждане на ефективни и надлежни проверки за самоличността на спонсорите, ii) предприемане на решителни действия срещу фалшивите профили, активирани на техните сървъри, iii) откриване на злоупотреби с автоматизирани ботове и iv) ефективно сътрудничество с независими проверители на факти;

                  р)

                  да призоват социалните медии и доставчиците на услуги за текстови съобщения да гарантират пълно спазване на правото на ЕС в областта на защитата на данните, както и други разпоредби, да реагират в реално време и да работят в тясно сътрудничество с компетентните органи при всички разследвания за предполагаемо използване на техните платформи за нeдобронамерени цели, както и да извършват прозрачни проверки на субектите, за които се подозира, че разпространяват невярна информация; призовава технологичните дружества да инвестират повече средства в инструменти за идентифициране на пропагандата, за повишаване на отговорността в интернет и за гарантиране на по-добри проверки на самоличността на ползвателите преди приемането им на съответните платформи, за да се премахнат ботмрежите, както и да се намалят финансовите стимули за лицата, които се възползват от дезинформацията; да призоват настоятелно социалните медии да реагират незабавно в случаи на разпространение на съмнително съдържание от политическо естество, особено ако то подбужда към омраза или към престъпни действия;

                  с)

                  да имат предвид, че забраната на подозрителни профили може да се разглежда като цензура, и следователно да гарантират, че тези действия са обосновани, ако са предписани от закона и се изпълняват по прозрачен начин, в сътрудничество с компетентните органи и гражданското общество в държавите членки и в страните партньори, и при пълно разбиране на мотивите за предприемането на тези мерки, включително като призоват социалните медии да предупреждават ясно всички потребители за това кои видове съдържание са забранени, както и да уведомяват ясно всички засегнати потребители за причините за премахване на тяхното съдържание или за закриване на техния потребителски профил; призовава за привеждане на вътрешните правила, установени от социалните медии за техните ползватели, в съответствие с правния ред на държавата, в която се осъществява дейността;

            Най-добри практики

                  т)

                  да продължават да развиват по-голяма устойчивост въз основата на общи подходи, включващи държавното управление и обществото, както и способност за реагиране на заплахите в реално време, да разработят превантивни и проактивни мерки и да мислят една стъпка напред, а не просто да реагират на вече извършени атаки в кибер- и информационното пространство и да правят анализ на тези атаки; да привлекат вниманието към техническия прогрес в тази област и да споделят примери за най-добри практики под формата на мерки, вече предприети от отделни държави членки, включително извършване на преглед на функционирането на националните подходи, въведени от държавите членки, като същевременно се разработват начини за насърчаване на тясно сътрудничество с Обединеното кралство след Брексит и се работи в сътрудничество с разузнавателната общност и с някои съюзници като САЩ и Канада, НАТО и Центъра на ЕС за анализ на информация (INTCEN);

                  у)

                  да обърнат специално внимание на увеличаването на усилията за разследване на продължаващия процес за възлагане на пропаганда на външни изпълнители и за използване на набор от засилващи ефекта инструменти от враждебно настроени трети страни, както и на факта, че е важно тези атаки не само да се разкриват и разобличават и да се подобри капацитетът за идентифициране на извършителите, но и да се гарантира ясното посочване на техните извършители, включително публично назоваване на извършителите и техните спонсори, както и целите, които те преследват, и да се измери въздействието на тези атаки върху целевата аудитория; да публикуват всички разобличени случаи на враждебна пропаганда, заедно с подробни информационни бележки, за да се предупреди обществото и да се достигне до целевата група, към която е насочена враждебната пропаганда в съответния случай;

                  ф)

                  да подкрепят и включат гражданското общество, експертната общност, частните институции, академичните среди, местните киберактивисти, основните печатни издания, журналистическите и медийните сдружения, както и все по-големия брой целеви и засегнати групи при по-нататъшното засилване на мерките, насочени към проверка на фактите и изобличаване на дезинформацията, като се задълбочат проучванията, включително подробни изследвания и социологически проучвания, и се анализира по-ефективно манипулирането на информацията; да подкрепят професионалната журналистика, журналистически разследвания и проекти, които са насочени към разобличаване на дезинформацията, както и да подпомагат високотехнологични стартиращи предприятия, които създават цифрови инструменти, предпазващи обществеността от дезинформационни атаки; да подчертаят значението и необходимостта от осигуряване на финансиране и образование, включително семинари и обучителни курсове, в сътрудничество с държавите членки и гражданското общество, като например библиотека и обучителен център за онлайн медийна грамотност, с цел увеличаване на осведомеността, справяне с дезинформацията и повишаване на медийната грамотност;

                  х)

                  да приветстват набора от мерки, приети от НАТО и насочени към борба с новите видове хибридни заплахи, както и съвместно съобщение относно сътрудничеството между ЕС и НАТО по този въпрос; призовава ЕС да гарантира ефективно и бързо изпълнение на тези препоръки, включително в рамките на общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО);

            Европейски подход

                  ц)

                  да приветстват създаването на новите работни групи за стратегическа комуникация на Европейската служба за външна дейност, съставени от експерти с подходящи езикови и професионални познания, а именно оперативната група за Западните Балкани и оперативната група за Южния регион — за държавите от Близкия изток, Северна Африка и района на Персийския залив, като задачата на тези групи е да гарантират координирана и съгласувана комуникация на ЕС в съответните региони и да се борят с дезинформацията и пропагандата, насочени срещу ЕС;

                  ч)

                  да признаят осезаемите резултати, постигнати от оперативната група на ЕС за стратегическа комуникация с Източното съседство (East StratCom), включително създаването на уебсайта euvsdisinfo.eu и профила @EUmythbuster в Twitter; подчертава, че от своето създаване досега тя е разобличила над 4 000 случая на кампании за дезинформация по широк кръг от въпроси; да продължават да подкрепят общите усилия на Комисията, Европейската служба за външна дейност и оперативната група на ЕС за стратегическа комуникация с Източното съседство, след анализ на силните и слабите страни, както и на необходимите подобрения, включително повишаване на капацитета за откриване, анализиране и разобличаване на дезинформацията, като се осигурят нови служители, инструменти и умения за работните групи за стратегическа комуникация на ЕСВД и на делегациите на ЕС в съседните на ЕС държави, включително нови инструменти за анализ на данни, наемане на допълнителни специалисти в областта на данните и експерти по дезинформацията, както и обхващане на по-широк спектър от източници и езици във връзка с обсега и влиянието на дезинформацията;

                  ш)

                  да превърнат незабавно оперативната група за стратегическа комуникация с Източното съседство в пълноценно звено или дори по-голяма структура в рамките на ЕСВД и да подкрепят чрез предстоящото разпределение на средства от Европейския парламент и трите работни групи за стратегическа комуникация на ЕСВД, като им предоставят все още необходимите им подходящи финансови и човешки ресурси, с цел значително подобряване на техния потенциал, ефективност, професионализъм, институционална приемственост и качество на работата, както и като ги предпазват от политическа намеса на служители и държави, подкрепящи руската дезинформация;

                  щ)

                  да преодолеят настоящите слабости на East StratCom, включително липсата на регионален експертен опит, голямото текучество на персонала и липсата на институционална приемственост, както и да осигурят подходящи финансови ресурси и организационна структура, защото това е единственият начин да се гарантира пълен професионализъм, ефективност и резултати;

                  аа)

                  да приканят държавите членки, които все още не са направили това, да определят свои командировани национални експерти за трите работни групи StratCom, като гарантират, че наетите от ЕС експерти за борба с дезинформацията не са политически пристрастни, нито участват активно във вътрешни политически спорове в рамките на съответната държава; да приканят също така близки страни партньори да консултират работната група във връзка с тактиката, използвана от общите държавни и недържавни противници, и да признаят значението и необходимостта от по-добра координация в рамките на ЕС;

                  аб)

                  да засилят сътрудничеството между оперативната група East StratCom и всички европейски институции, държави членки и партньори на ЕС със сходни възгледи; да насърчат представителствата на Съюза в рамките на ЕС и делегациите на Съюза извън ЕС да подкрепят работата на оперативната група East StratCom, оперативната група за Южния регион и оперативната група за Западните Балкани, включително чрез обмен на международен опит и добри практики и осигуряване на преводи на техните публикации на местните езици; призовава за включване на повече служители в работата по стратегическата комуникация, които да се занимават специално с това, по-специално в делегациите на ЕС в източните и южните съседни държави и в държавите от Западните Балкани;

                  ав)

                  да насочат вниманието си към присъединяващите се страни и партньорите в съседните на ЕС държави, като им се оказва съдействие в техните усилия за борба с враждебната пропаганда и дейностите по дезинформация и се включат експерти от трети държави в съседните на ЕС държави, които са подложени на същите заплахи, както и като се отдава приоритет на разработването на дългосрочен стратегически подход и обхващане по-специално на държавите от Източното партньорство; да укрепят капацитета на делегациите на ЕС в чужбина, на представителствата на Комисията и бюрата за връзка на Европейския парламент в държавите членки, с цел развитие на местен капацитет за откриване и разобличаване на дезинформацията, ефективно разпространение на ценностите и политиките на ЕС, разширяване на комуникацията, основаваща се на кампании, както и по-добра координация и наблягане на положителните послания в европейските институции и държавите членки; да вземат предвид настоящото разпространение и бъдещите заплахи, свързани с дезинформацията, целящи да застрашат независимостта, суверенитета и териториалната цялост на всички държави от Източното партньорство, в рамките на техните международно признати граници; да отдадат приоритет по-специално на разработването на дългосрочен стратегически подход и обхващане на държавите от Източното партньорство, като се акцентира върху междуличностните контакти и се работи със съществуващите мрежи на гражданското общество, които вече представляват източник на устойчивост за общността;

                  аг)

                  да определят като приоритет стратегическите комуникации и да извършват периодичен преглед на политиката на ЕС по този въпрос; да продължат да подкрепят работата на Европейския фонд за демокрация, насочена към намирането на практически решения за подпомагане и укрепване на демократични, независими и диверсифицирани рускоезични медии в държавите от Източното партньорство и извън тях; приканва Комисията и всички държави членки и държави със сходни възгледи да се ангажират положително с този проект и да го подкрепят; да обърнат внимание на всички международни организации, които понастоящем действат по подобен начин;

                  ад)

                  да предложат на Европейския съвет да се отдаде приоритет на борбата с дезинформацията и враждебната пропаганда, като се осигурят достатъчно ресурси и инструменти, за да се защити обективното осведомяване и разпространението на обективна информация;

                  ае)

                  да свържат в общоевропейска мрежа съществуващите национални и местни специализирани центрове, новинарски медии, мозъчни тръстове, НПО и други организации и институции, и по-специално НАТО, които работят по въпросите на хибридната война, защото това ще спомогне за координиране на техните действия и за обединяване на техните данни; да осигурят подходящи ресурси за това начинание; подчертава, че тази мрежа следва да бъде отворена за партньори на ЕС със сходни възгледи, които биха могли да споделят своя опит като обекти на дезинформация и враждебна пропаганда, а също така и опита си в борбата с тях; да осигурят ефективно и бързо изпълнение на препоръките на ЕС и НАТО за борба с новите видове хибридни заплахи, в това число в рамките на ОПСО, и да включат въпроса за борбата със стратегическата пропаганда в учебната програма на Европейския колеж по сигурност и отбрана и неговата мрежа;

            Защита на изборите от враждебна пропаганда

                  аж)

                  да осъдят категорично всякакъв вид намеса на трети страни, включително на частни дружества, при провеждането на избори и референдуми, както и злонамереното използване на ботове, алгоритми, изкуствена интелигентност, тролове, дълбинни фалшификати и фалшиви профили в политическите кампании и да призоват засегнатите държави членки да проведат незабавно щателни разследвания във връзка с тези враждебни кампании; изразява загриженост относно неотдавнашните събития във връзка с алгоритмите на големи социални мрежи и тяхната потенциално вредна роля за подчертаването на съдържание, включващо невярна информация или изказвания, подбуждащи към омраза; да подчертаят способността на независимите демократични общества да правят свой собствен суверенен и легитимен политически избор;

                  аз)

                  да приканят държавите членки и държавите със сходни възгледи да споделят данни за всякакви чуждестранни или вътрешни опити за намеса в изборните процеси и да обменят най-добри практики за борбата с това явление, за да се повиши устойчивостта спрямо такива опити за намеса;

                  аи)

                  да приканят държавите членки да гарантират, че в изборните закони са взети предвид възможните заплахи, произтичащи от кампаниите за дезинформация, кибератаките, киберпрестъпленията и нарушенията на свободата на изразяване на мнение при гласуване, и подчертава, че тези закони следва да бъдат изменени по подходящ начин, за да могат държавите членки да се борят ефективно и проактивно с подобни заплахи; в тази връзка изразява задоволство от някои инициативи, като например тази на Шведската агенция за гражданска защита; да подпомагат асоциираните към ЕС държави и държавите от Западните Балкани с най-добри практики, както и с човешки ресурси и технологии за гарантиране на солидна защита за техните изборни процеси от злонамерени кибердейности, дезинформация и пропаганда, идващи от Русия и от други враждебни субекти;

                  ай)

                  да приканят държавите членки да адаптират своите правила за провеждане на онлайн предизборни кампании и да наблюдават и оценяват прозрачността във връзка с политическата реклама, въведена от онлайн платформите;

                  ак)

                  да предложат законодателство във връзка с използването на данни при провеждането на предизборни кампании след разкриването на злоупотребата с данни от страна на „Кеймбридж Аналитика“ в кампанията за референдума в Обединеното кралство през 2016 г., с цел допълнително предпазване на бъдещите изборни кампании от неправомерно влияние;

                  ал)

                  да вземат предвид някои инициативи, като например двупартийната трансатлантическата комисия за честни избори, обединяваща представители от областта на политиката, технологиите, медиите и бизнеса, с цел защита на изборния процес от чужда намеса;

                  2.

                  възлага на своя председател да предаде настоящата препоръка на Съвета, на Комисията и на заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност, както и за сведение — на ЕСВД и НАТО, както и на президента, правителството и парламента на Русия.

         (1)  ОВ C 224, 27.6.2018 г., стр. 58.

         (2)  ОВ C 356, 4.10.2018 г., стр. 130.

         (3)  Приети текстове, P8_TA(2018)0483.


               21.1.2021

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 23/159

      P8_TA(2019)0188
      Споразумение за асоцииране между ЕС и Монако, Андора и Сан Марино
      Препоръка на Европейския парламент от 13 март 2019 г. до Съвета, Комисията и заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност относно споразумението за асоцииране между ЕС и Монако, Андора и Сан Марино (2018/2246(INI))
      (2021/C 23/25)

         Европейският парламент,

                  —

                  като взе предвид Решение (ЕС) 2014/… на Съвета от 22 декември 2014 г. за упълномощаване на Комисията да договори от името на държавите членки разпоредбите на едно или няколко споразумения за асоцииране с Княжество Андора, Княжество Монако и Република Сан Марино, които са от компетентността на държавите членки,

                  —

                  като взе предвид член 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз,

                  —

                  като взе предвид член 8 от Договора за Европейския съюз и Декларацията относно член 8 от Договора за Европейския съюз, в които се посочва, че Съюзът ще вземе предвид особеното положение на държавите с малка територия, които поддържат с него специфични отношения на близост,

                  —

                  като взе предвид съобщението на Комисията от 20 ноември 2012 г., озаглавено „Отношенията на ЕС с Княжество Андора, Княжество Монако и Република Сан Марино — Варианти за по-тясна интеграция с ЕС“ (COM(2012)0680),

                  —

                  като взе предвид работния документ на службите на Комисията от 20 ноември 2012 г., озаглавен „Пречки пред достъпа на Андора, Монако и Сан Марино до вътрешния пазар на ЕС и пред сътрудничеството в други области“ (SWD(2012)0388),

                  —

                  като взе предвид доклада на Комисията от 18 ноември 2013 г., озаглавен „Отношения на ЕС с Княжество Андора, Княжество Монако и Република Сан Марино: варианти за тяхното участие на вътрешния пазар“ (COM(2013)0793),

                  —

                  като взе предвид заключенията на Съвета от 11 декември 2018 г. относно хомогенен разширен вътрешен пазар и отношенията на ЕС със западноевропейските държави, които не са членки на ЕС,

                  —

                  като взе предвид член 113 от своя Правилник за дейността,

                  —

                  като взе предвид доклада на комисията по външни работи (A8-0074/2019),

                  А.

                  като има предвид, че Княжество Андора (Андора), Княжество Монако (Монако) и Република Сан Марино (Сан Марино) имат дългогодишна история като държави; като има предвид, че те винаги са били в центъра на европейската история и имат дълбоки, дългогодишни политически, икономически, социални и културни връзки с държавите членки в непосредствена близост до тях и с ЕС като цяло; като има предвид, че партньорството на ЕС с тези държави се основава на нашия общ набор от политически и културни ценности;

                  Б.

                  като има предвид, че Андора, Монако и Сан Марино показаха силно политическо, икономическо и културно европейско призвание и силно желание за по-тесни политически, икономически и културни връзки с Европейския съюз; като има предвид, че в интерес на Андора, Монако и Сан Марино, от една страна, и на ЕС, от друга страна, е важно да се отговори положително и своевременно на това призвание и да се улесни бързото приключване на преговорите по новото споразумение за асоцииране, което ще бъде новата референтна рамка за отношенията между ЕС и тези държави;

                  В.

                  като има предвид, че също така е в интерес на държавите членки, които традиционно поддържат тесни исторически, политически и икономически връзки с Андора, Монако и Сан Марино, да насърчават задълбочаването и конкретизирането на отношенията на тези държави с Европейския съюз като цяло; като има предвид, че в поради това е от съществено значение да се вземат предвид специалните двустранни отношения, които тези държави членки вече имат с Андора, Монако и Сан Марино, особено от съображения за правна сигурност;

                  Г.

                  като има предвид, че Андора, Монако и Сан Марино имат дългогодишна практика да подкрепят политическата позиция на Европейския съюз в рамките на ООН;

                  Д.

                  като има предвид, че държавите Андора, Монако и Сан Марино, всяка сама по себе си, са важни икономически партньори за държавите членки в непосредствена близост до тях и осигуряват възможности за заетост за значителен брой граждани на ЕС; като има предвид, че по-тясното взаимодействие между Андора, Монако и Сан Марино и ЕС ще предостави на всички страни важна възможност за по-нататъшно икономическо развитие, с положителен икономически ефект върху регионите на държавите членки в непосредствена близост до тях, включително чрез допълнителни възможности за заетост и засилване на международните професионални умения;

                  Е.

                  като има предвид, че при провеждането на преговорите по споразумението за асоцииране е важно да се вземат изцяло предвид особеностите на Андора, Монако и Сан Марино като държави с малка територия, в съответствие с Декларация 3 относно член 8 от Договора за Европейския съюз; като има предвид, че следователно е важно да се признае, че в териториално отношение и по броя на жителите си Андора, Монако и Сан Марино са малки и това има последици за запазването на адекватен социално-икономически достъп и за приобщаването на гражданите на тези държави; като има предвид, че този достъп и това приобщаване са от съществено значение за запазването на културата, традициите и ценностите, специфични за трите общности; като има предвид, че без такива специални механизми за достъп и приобщаване някои граждани може да срещнат трудности да намерят необходимите средства, за да живеят в своята държава на произход; като има предвид, че следователно е от съществено значение да се запази, включително чрез подходящи разпоредби в споразумението за асоцииране, политическата, социално-икономическата, културната и идентифициращата същност на Андора, Монако и Сан Марино и те да бъдат адаптирани към реалностите на интеграцията с Европейския съюз;

                  Ж.

                  като има предвид, че Андора, Монако и Сан Марино имат дългогодишни двустранни споразумения със съответните си съседни държави, които обхващат въпроси от взаимен интерес, отчитат особеностите и чувствителните аспекти на трите държави и отразяват необходимостта от запазване на жизнеспособността на тези държави; като има предвид, че тези особености и чувствителни аспекти са признати от Парламентарната асамблея на Съвета на Европа;

                  З.

                  като има предвид, че поотделно Андора, Монако и Сан Марино са осъществили важни реформи и сближаване на нормативните си уредби с ЕС, по-специално по отношение на регулирането на банковия и финансовия сектор;

                  И.

                  като има предвид, че на своето заседание от 4 декември 2018 г. Съветът реши да извади Андора и Сан Марино от приложение II към заключенията на Съвета от 5 декември 2017 г., като по този начин потвърди, че те са спазили всички оставащи ангажименти, свързани с мерките за прозрачност, справедливо данъчно облагане и борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби; като има предвид, че Монако никога не е бил включен в това приложение и че още на 5 декември 2017 г. Съветът констатира, че Монако изцяло спазва тези ангажименти; като има предвид, че на своите заседания от април и юли 2018 г. Световният форум на ОИСР относно прозрачността и обмена на информация за данъчни цели обяви Андора, Монако и Сан Марино за държави „в съответствие“ с международния стандарт в областта на обмена на информация при поискване;

                  Й.

                  като има предвид, че важните реформи на Андора и постепенното привеждане в съответствие със законодателството на ЕС по отношение на финансовото регулиране следва да бъдат приветствани; като има предвид, че ЕС и Андора постигнаха ценно споразумение за тютюна, и като има предвид, че Андора сега ще бъде в състояние да засили допълнително прехода си към по-диверсифицирана икономика; като има предвид, че този дългосрочен процес ще донесе със себе си съответните предизвикателства и следователно ще бъде необходима подходяща защита за работниците в Андора при нейния преход към по-диверсифицирана икономика; като има предвид, че по-широкият достъп до вътрешния пазар ще подпомогне икономическото развитие в дългосрочен план и ще създаде нови възможности в областта на икономиката и заетостта в Андора;

                  К.

                  като има предвид, че Сан Марино понастоящем изпитва затруднения да осъществява износ за държавите — членки на ЕС освен Италия, поради изискваната допълнителна документация по ДДС (T2); като има предвид, че споразумението за асоцииране следва да предостави възможност за условия на равнопоставеност в целия ЕС, което би било много ценно за износителите от Сан Марино; като има предвид, че споразумението за асоцииране следва да даде на банките на Андора и Сан Марино пълен достъп до паспортната система на ЕС за банки и дружества за финансови услуги;

                  Л.

                  като има предвид, че гражданите на Монако са малцинство в собствената си държава, а пазарите на жилища и заетост са такива, че активната подкрепа за гражданите на Монако е от съществено значение за запазване на тяхната възможност да продължат да живеят в страната; като има предвид, че разпоредбите относно улеснен достъп до трудова заетост се прилагат в еднаква степен за гражданите на Монако и живеещите в градовете в непосредствена близост до страната; като има предвид, че 92 % от работниците в Монако са граждани на ЕС;

                  М.

                  като има предвид, че споразумението за асоцииране с ЕС открива възможност за развитие на сътрудничество в области от общ интерес и за участие в някои хоризонтални политики на ЕС по въпроси като научни изследвания, околна среда и образование („Еразъм +“);

                  Н.

                  като има предвид, че за да влезе в сила споразумението за асоцииране, ще бъде необходимо одобрението на Парламента;

                  1.

                  отправя следните препоръки към Съвета, Комисията и заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност:

                              а)

                              да се възползват от възможността, предоставена от преговорите по споразумението за асоцииране, за да демонстрират ценността на по-тесните връзки и интеграцията с ЕС — пред общественото мнение в Андора, Монако и Сан Марино и в ЕС — и да потвърдят отново значението на участието в органите и политиките на ЕС за тези държави в дългосрочен план;

                              б)

                              да предотвратят риска от отхвърляне на споразумението за асоцииране след приключването на преговорите и да положат нови усилия да предоставят информация относно споразумението за асоцииране на тези части от обществото в Андора, Монако и Сан Марино, които се чувстват по-уязвими, и да им обяснят, при пълна прозрачност и в сътрудничество с органите на трите държави, обхвата, достойнствата и евентуалните недостатъци на споразумението, с оглед на политическото единство и възможно най-широката обществена подкрепа във всяка от трите държави; да насърчат Андора, Монако и Сан Марино да направят същото и да ги подкрепят в тези усилия;

                              в)

                              да отчетат в пълна степен малката територия и ограничените административни ресурси, в относително изражение, на Андора, Монако и Сан Марино, и в процеса на преговори да коригират съответно необходимото приемане и прилагане на достиженията на общностното право, така че да се сведе до минимум прекомерният бюджетен натиск, който на свой ред би имал отрицателни последици за общественото мнение и наличните бюджетни ресурси; при необходимост да оказват съдействие на Андора, Монако и Сан Марино, като предоставят необходимия административен капацитет, за да се гарантира бързо, динамично и единно транспониране на достиженията на общностното право;

                              г)

                              да призоват за създаването, във всяка от трите държави, на съгласувана, ефикасна и ефективна институционална рамка за изпълнение на споразумението за асоцииране, за да се гарантира динамичното транспониране на достиженията на общностното право от трите държави и единното прилагане и последователното тълкуване на разпоредбите на споразумението, като тази рамка трябва да включва форум за консултации и механизъм за разрешаване на спорове;

                              д)

                              да подчертаят пред Андора, Монако и Сан Марино значението на общата цялостност и хомогенност на вътрешния пазар и на спазването на основните аспекти на четирите свободи, свързани с вътрешния пазар; да припомнят предимствата и икономическите ползи от пълния достъп, включително за продукти и услуги, до вътрешния пазар и необходимостта от запазване в него на равнопоставени условия на конкуренция и силни, устойчиви и ефективни институционални основи в полза на всички;

                              е)

                              да осигурят адекватна подкрепа от страна на ЕС за Андора, Монако и Сан Марино по отношение на техния капацитет изцяло да приемат и приложат достиженията на общностното право в дългосрочен план, включително чрез по-тясно институционално сътрудничество с държавите членки в непосредствена близост, да предоставят достъп до финансиране от ЕС за целеви проекти, както и възможността да се разчита на съществуващите административни органи в държавите членки, на които е възложено прилагането на достиженията на общностното право;

                              ж)

                              да подпомогнат един засилен капацитет за адекватно приемане и прилагане на достиженията на общностното право чрез командироване на длъжностни лица от публичните администрации на Андора, Монако и Сан Марино в съответните институции и органи на ЕС и тези на държавите членки;

                              з)

                              да обмислят, предвид необходимостта да се съчетае свободата на установяване, предвидена в споразумението за асоцииране, с националните разпоредби на Андора, Монако и Сан Марино, които имат за цел да запазят социално-икономическото приобщаване на техните граждани, възможността за временни дерогации, основаващи се на оценка на реалните потребности на трите държави, подлежащи на клаузи за преразглеждане, свързани със специфичните социално-икономически критерии за всяка преговаряща държава и приспособени към срока, необходим за осигуряването, във всяка държава и чрез постепенен подход, на действително равни условия и подходящ конкурентен капацитет за работниците и дружествата; да вземат предвид факта, че поради много малката територия на тези държави въздействието на договорените временни дерогации върху достиженията на общностното право би било незначително;

                              и)

                              да използват възможността, предоставена от споразумението за асоцииране, за по-нататъшно сътрудничество с Андора, Монако и Сан Марино в рамките на Директива (ЕС) 2015/849 от 20 май 2015 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма (1);

                              й)

                              да адаптират изискванията, свързани с предоставянето на статистически данни по споразумението за асоцииране, към размера на Андора, Монако и Сан Марино;

                              к)

                              да проучат възможността и осъществимостта, успоредно с преговорите по споразумението за асоцииране, за осигуряване на достъп до ликвидност на Евросистемата за Андора и Сан Марино с оглед засилване на капацитета за устойчивост и стабилността на съответните им национални банкови системи в случай на вътрешно или външно системно сътресение, като същевременно се гарантира подходящ надзор от страна на Европейската централна банка; да насърчат Андора и Монако да станат членове на Международния валутен фонд и при необходимост да им предоставят техническа помощ за тази цел; да насърчат Андора, Монако и Сан Марино да продължат усилията си за сближаване с ЕС по отношение на финансовото регулиране, управлението в областта на данъчното облагане и борбата срещу изпирането на пари;

                              л)

                              да водят преговори по споразумението за асоцииране с Андора, Монако и Сан Марино и да предоставят на преговарящите страни своевременно цялата необходима институционална и специфична за политиката подкрепа, в т.ч. оценки и експертен опит от компетентните генерални дирекции на Комисията, така че преговорите да могат да бъдат приключени възможно най-скоро и при всички случаи в рамките на следващите две години;

                              м)

                              да изготвят преди края на настоящия мандат съвместна политическа декларация с Андора, Монако и Сан Марино относно рамката за споразумението за асоцииране, с цел да се направи преглед и да се запази напредъкът, постигнат в преговорите до момента, така че новата Комисия и Европейската служба за външна дейност да могат да се запознаят с това общо разбиране, да го доразвият и да продължат преговорите;

                              н)

                              да разглеждат преговорите по споразумението за асоцииране като възможност за предприемане на мерки за съвместни инвестиции в инфраструктура от общ интерес, както и за мерки, насочени към засилване на съвместните академични изследвания между Андора, Монако, Сан Марино и държавите — членки на ЕС;

                  2.

                  счита, че следващият законодателен мандат на Европейския парламент би могъл да послужи като ценна възможност за създаване на нова междупарламентарна делегация, посветена на междупарламентарния диалог и сътрудничеството с Андора, Монако и Сан Марино; счита освен това, че Парламентът следва да се стреми към тясно сътрудничество между своите служби и съответните служби на парламентите на Андора, Монако и Сан Марино и редовно да приема млади политически, стопански и граждански лидери от тези три държави, за да засили положителното послание за едно по-тясно политическо, икономическо и политическо взаимодействие с ЕС в рамките на преговорите по споразумението за асоцииране; счита, че Парламентът следва да подкрепи периодична размяна на мнения с делегациите на националните парламенти на Андора, Монако и Сан Марино през периода на провеждане на преговорите; счита, че следва също така да се осъществява обмен на мнения между Европейския парламент и националните парламентарни делегации на Андора, Монако и Сан Марино по въпроси, разглеждани от Европейския парламент, които биха могли да имат пряко въздействие върху икономиката на тези държави, техните отношения с ЕС или ефективността на споразумението за асоцииране;

                  3.

                  възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета, Комисията, заместник-председателя на Комисията/върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност, както и на съкнязете, правителството и Генералния съвет на Андора, княза, държавния министър и Националния съвет на Монако и капитан-регентите, Държавния конгрес и Големия генерален съвет на Сан Марино.

         (1)  ОВ L 141, 5.6.2015 г., стр. 73.


title: Препоръка (ЕС) 2020/518 на Комисията от 8 април 2020 година относно общ инструментариум на Съюза за използване на технологии и данни за борба с кризата, породена от COVID-19, и за нейното преодоляване, и по-специално относно мобилните приложения и използването на анонимизирани данни за мобилността

text:
               14.4.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 114/7

      ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2020/518 НА КОМИСИЯТА
      от 8 април 2020 година
      относно общ инструментариум на Съюза за използване на технологии и данни за борба с кризата, породена от COVID-19, и за нейното преодоляване, и по-специално относно мобилните приложения и използването на анонимизирани данни за мобилността
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Кризата в областта на общественото здраве, предизвикана от настоящата пандемия от COVID-19 (наричана по-долу „кризата, породена от COVID-19“), принуждава Съюза и държавите членки да се изправят пред безпрецедентно предизвикателство за техните здравни системи, начин на живот, икономическа стабилност и ценности. Нито една държава членка не може да се справи сама с кризата, породена от COVID-19. Изключителна криза от такъв мащаб изисква решителни действия от страна на всички държави членки и институции и органи на ЕС, които работят съвместно в истински дух на солидарност.

                  (2)

                  Цифровите технологии и данните играят важна роля в борбата с кризата, породена от COVID-19, като се има предвид, че много хора в Европа са свързани с интернет чрез мобилни устройства. Тези технологии и данни могат да бъдат важен инструмент за информиране на обществеността и за подпомагане на съответните публични органи в усилията им да ограничат разпространението на вируса или да предоставят възможност на здравните организации да обменят здравни данни. Прилагането на фрагментиран и некоординиран подход обаче създава риск от намаляване на ефективността на мерките за борба с кризата, породена от COVID-19, като същевременно причинява сериозна вреда на единния пазар и на основните права и свободи.

                  (3)

                  Поради това е необходимо да се разработи общ подход към използването на цифровите технологии и данните в отговор на настоящата криза. Този подход следва да бъде ефективен, като подкрепя компетентните национални органи, и по-специално здравните органи и създателите на политики, като им предоставя достатъчно количество точни данни, за да се разбере развитието и разпространението на вируса COVID-19 и последиците от него. Също така тези технологии могат да дадат възможност на гражданите да предприемат ефективни и по-целенасочени мерки за социално дистанциране. Същевременно предложеният подход има за цел да се запази целостта на единния пазар и да се защитят основните права и свободи, по-специално правото на неприкосновеност на личния живот и на защита на личните данни.

                  (4)

                  Мобилните приложения могат да подкрепят здравните органи на национално равнище и на равнището на ЕС при наблюдението и овладяването на бушуващата в момента пандемия от COVID-19. Чрез тях може да се предоставят насоки на гражданите и да се улесни организирането на медицинското проследяване на пациентите. Приложенията за предупреждаване и проследяване могат да играят важна роля при проследяване на контактите, ограничаване на разпространението на заболяването и прекъсване на веригите на предаване на инфекцията. Поради това, в комбинация със съответните стратегии за тестване и проследяване на контактите, приложенията могат да бъдат от особено значение за предоставянето на информация за степента на разпространение на вируса, за оценката на ефективността на мерките за физическо дистанциране и изолация, както и за информиране относно стратегиите за постепенното отпадане на тези мерки.

                  (5)

                  С Решение № 1082/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (1) се определят специфични правила за епидемиологичен надзор, мониторинг, ранно предупреждение и борба със сериозните трансгранични заплахи за здравето. В член 2, параграф 5 от решението се изисква Комисията, във връзка с държавите членки, да гарантира координацията и обмена на информация между механизмите и структурите, създадени в съответствие с посоченото решение, и подобни механизми и структури, създадени на равнището на Съюза или съгласно Договора за Евратом, чиито дейности са от значение за планирането на режима на готовност и реакция, мониторинга, ранното предупреждение и борбата със сериозните трансгранични заплахи за здравето. Форумът за координиране на усилията в контекста на сериозните трансгранични заплахи за здравето е Комитетът за здравна сигурност, създаден с член 17 от горепосоченото решение. Същевременно с член 6, параграф 1 от решението се създава мрежа за епидемиологичен надзор на заразните болести, която се управлява и координира от Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията.

                  (6)

                  С Директива 2011/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета за упражняване на правата на пациентите при трансгранично здравно обслужване (2) се изисква мрежата за електронно здравеопазване да работи за постигане на устойчиви икономически и социални ползи от европейските системи и услуги за електронно здравеопазване и на оперативно съвместими приложения, с оглед постигането на високо ниво на доверие и сигурност, засилване на приемствеността на грижите и гарантиране на достъп до безопасно и висококачествено здравно обслужване.

                  (7)

                  С Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни (3) се определят условията за обработването на лични данни, включително на данни за здравословното състояние. Такива данни могат да бъдат обработвани, inter alia, когато даден субект на данни даде изричното си съгласие или когато обработването е в обществен интерес, както е посочено в правото на държавите членки или на Съюза, и по-специално за целите на наблюдението и предупрежденията, предотвратяването или контрола на заразните болести и други сериозни заплахи за здравето.

                  (8)

                  Няколко държави членки въведоха специално законодателство, което им позволява да обработват здравни данни въз основа на обществен интерес (член 6, параграф 1, букви в) или д), и член 9, параграф 2, буква и) от Регламент (ЕС) 2016/679). Във всеки случай следва да бъдат ясно и точно определени целите и средствата за обработване на данните, както и какви данни трябва да бъдат обработвани и от кого.

                  (9)

                  Комисията може да се консултира с Европейския надзорен орган по защита на данните и с Европейския комитет по защита на данните в съответствие с член 42 от Регламент (ЕС) 2018/1725 на Европейския парламент и на Съвета (4) и член 70 от Регламент (ЕС) 2016/679.

                  (10)

                  С Директива 2002/58/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5) се определят правилата, приложими за данни за трафик и данни за местонахождение, както и за съхраняването на информация и за получаването на достъп до информация, съхранявана в крайното оборудване, като например мобилно устройство, на ползвател или абонат. Съгласно член 5, параграф 3 от директивата такова съхраняване или получаване на достъп е позволено само при строго определени обстоятелства или въз основа на съгласие, дадено от ползвателя или абоната, след като му е била предоставена ясна и изчерпателна информация в съответствие с изискванията на Регламент (ЕС) 2016/679. Освен това с член 15, параграф 1 от директивата на държавите членки се дава възможността да приемат законодателни мерки, за да ограничат обхвата на правата и задълженията, предвидени в директивата, включително на тези, които са установени в член 5, когато такова ограничаване представлява необходима, подходяща и пропорционална мярка в рамките на демократично общество, за да се постигнат определени цели.

                  (11)

                  В своето съобщение „Европейска стратегия за данните“ (6) Европейската комисия обяви, че ЕС ще създаде единен пазар, на който данните могат да се движат свободно в ЕС и между секторите в полза на всички, където изцяло се спазват европейските правила, особено за неприкосновеността на личния живот и защитата на данните, както и правото в областта на конкуренцията, и където правилата за достъп и използване на данните са справедливи, практични и ясни. По-специално Комисията заяви, че ще обмисли необходимостта от законодателно действие за насърчаване на споделянето на данни от предприятията към правителствата в полза на обществото.

                  (12)

                  От началото на кризата, породена от COVID-19, бяха разработени различни мобилни приложения, някои от които — от публичните органи, и бяха отправени призиви от страна на държавите членки и частния сектор за координация на равнището на Съюза, включително за справяне с опасенията във връзка с киберсигурността, сигурността и неприкосновеността на личния живот. Тези приложения изпълняват три основни функции: i) предоставяне на информация и съвети на гражданите и улесняване на организирането на медицинското проследяване на лицата със симптоми, често в комбинация с въпросник за самодиагностика; ii) предупреждаване на хората, които са били в близост до заразено лице, за да се прекъснат веригите на инфектиране, както и предотвратяване на възобновяването на инфекциите на етапа на премахване на ограниченията на движението; и iii) наблюдаване и налагане на карантина на заразените лица, евентуално в съчетание с характеристики за оценяване на здравословното им състояние по време на периода на карантина. Някои приложения са достъпни за широката общественост, докато други — само за затворени групи ползватели, насочени към проследяване на контактите на работното място. Като цяло ефективността на тези приложения не е била подлагана на оценка. Приложенията за информация и проверка на симптомите може да са от полза за повишаване на осведомеността на гражданите. Според експертните мнения обаче изглежда най-обещаващи за предотвратяване на разпространението на вируса са приложенията, с които се цели информиране и предупреждаване на ползвателите, като се има предвид и по-ограниченото им въздействие върху неприкосновеността на личния живот, и понастоящем няколко държави членки проучват тяхното използване.

                  (13)

                  Някои от тези мобилни приложения биха могли да се считат за медицински изделия, когато са предназначени от производителя за използване, наред с друго, за диагностика, профилактика, наблюдение, предвиждане, прогнозиране, лечение или облекчаване на заболявания, и поради това биха попаднали в обхвата на Регламент (ЕС) 2017/745 на Европейския парламент и на Съвета (7) или на Директива 93/42/ЕИО на Съвета (8). По отношение на приложенията за самодиагностика и проверка на симптомите следва да се направи оценка на потенциалното им квалифициране като медицински изделия съгласно регулаторната рамка за медицинските изделия (Директива 93/42/ЕИО или Регламент (ЕС) 2017/745) в случаите, когато предоставят информация, свързана с диагностика, профилактика, наблюдение, предвиждане или прогнозиране.

                  (14)

                  Ефективността на тези мобилни приложения зависи от редица фактори. Сред тях е степента на навлизане сред ползвателите, т.е. процентът от населението, който представляват лицата, използващи мобилно устройство, и от тях — процентът на лицата, които са изтеглили приложението, съгласили са се с обработката на касаещите ги лични данни и не са оттеглили съгласието си. Други важни фактори са общественото доверие, че данните ще бъдат защитени с подходящи мерки за сигурност и използвани изключително за предупреждаване на лицата, които може да са били изложени на вируса, одобрението от страна на органите за обществено здравеопазване, способността на здравните органи да предприемат действия въз основа на генерираните от приложението данни, интегрирането и споделянето на данните с други системи и приложения, трансграничната и междурегионалната оперативна съвместимост с други системи.

                  (15)

                  Приложенията за предупреждаване и проследяване са от полза за държавите членки при проследяването на контактите и могат да играят важна роля в овладяването на вируса при сценариите за постепенно отпадане на мерките. Те могат да бъдат и ценен инструмент за гражданите за постигане на ефективно и по-целенасочено социално дистанциране. Тяхното въздействие може да бъде подсилено чрез стратегия в подкрепа на по-широкообхватно подлагане на изследвания. Проследяването на контактите предполага, че органите за обществено здравеопазване бързо установяват всички контакти на пациент, при който е потвърден COVID-19, изискват от тях да се самоизолират и бързо ги изследват и изолират, ако развият симптоми. Освен това анонимизираните и агрегирани данни, получени от такива приложения, в комбинация с информация за заболеваемостта, биха могли да се използват за оценка на ефективността на мерките за дистанциране в общността и за физическо дистанциране. Докато ползата от тези приложения за държавите членки е очевидна, те също така биха осигурили добавена стойност към работата на Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC).

                  (16)

                  Приложенията за самодиагностика и проверка на симптомите биха могли да предоставят важна информация за броя на случаите със симптоми, съвместими на COVID-19, с разбивка по възраст и седмица, от ясно определени области с висок процент на използване на приложението. Ако тези приложения функционират успешно, националните органи за обществено здравеопазване могат да решат да използват данните от приложенията за наблюдението на първичните здравни грижи при синдроми на COVID-19. Тези данни могат да бъдат предоставени ежеседмично в агрегиран формат на Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC) (например броят на наподобяващи грип заболявания (ILI) или остри респираторни инфекции (ARI) за една седмица, по възрастови групи, от общия брой на населението, контролиран от компетентните лекари). Това би позволило на националните органи и на ECDC да оценят положителната прогнозна стойност на симптоми на затруднено дишане в дадена общност и по този начин да предоставят информация за степента на разпространение на вируса въз основа на данните от приложението.

                  (17)

                  Предвид описаните по-горе функции на приложенията за смартфон използването им може да засегне упражняването на някои основни права, като например правото на зачитане на личния и семейния живот. Тъй като всяка намеса в тези права следва да бъде в съответствие със закона, правните разпоредби на държавите членки, с които се установяват или позволяват ограничения за упражняването на някои основни права, следва да са в съответствие с общите принципи на правото на Съюза съгласно член 6 от Договора за Европейския съюз, с конституционните им традиции и задълженията им по силата на международното право.

                  (18)

                  Отговорните национални здравни органи трябва да съгласуват и прилагат по координиран начин съответните политики, изисквания и проверки, за да се възприемат различните видове приложения (и свързаните с тях информационни системи за веригите за предаване на инфекции) и да се гарантира, че те служат за заявената цел — епидемиологичното наблюдение. Опитът на няколко държави членки, които започнаха да въвеждат приложения за проследяване на контакти, показва, че с цел те да се приемат по-добре е полезно интегрирано управление, за да се подготвят и осъществяват мерките, като в тях да участват не само здравните, но и други органи (включително органите за защита на данните), както и частният сектор, експерти, академични среди и заинтересовани страни, например групи на пациентите. Освен това широката комуникация за приложението е от съществено значение за неговото възприемане и впоследствие за успеха му.

                  (19)

                  За да може да се открият контакти между потребителите на различни приложения за проследяване на контакти (сценарий, който е най-вероятен при лица, които пресичат национални/регионални граници), следва да се предвиди оперативната съвместимост между приложенията. Националните здравни органи, занимаващи се със надзора върху веригите за предаване на инфекции, следва да са в състояние да обменят оперативно съвместима информация за потребители с положителен резултат от тестове, проведени в други държави членки или региони, за да могат да се намесят в случай на трансгранични вериги на предаване.

                  (20)

                  Някои дружества, сред тях доставчици на далекосъобщителни услуги и основни технологични платформи, са публикували анонимизирани и агрегирани данни за местоположението или са предоставили такива данни на публични органи. Такива данни са необходими за научните изследвания, които служат за борба с вируса, за моделирането за разбиране на начина, по който вирусът ще се разпространява, както и за моделирането на икономическите последици от кризата. По-специално данните ще спомогнат за разбиране и моделиране на пространствената динамика на епидемията и за оценяване на въздействието на мерките за социално дистанциране (ограничения за пътуване, затваряне на неосновни дейности, пълна изолация и др.) върху мобилността. Това е от съществено значение за ограничаване на последиците от вируса и оценяване на нуждите от лични предпазни средства и отделения за интензивно лечение — от една страна, и за подкрепа на стратегията за изход с модели, основани на данни, които показват потенциалните последици от облекчаването на мерките за социално дистанциране — от друга страна.

                  (21)

                  Настоящата криза показа, че органите за обществено здравеопазване и научноизследователските институции биха имали полза от допълнителен достъп до съществена информация, за да анализират развитието на заразата и да оценят ефективността на мерките в областта на общественото здраве.

                  (22)

                  Някои държави членки предприеха мерки за опростяване на достъпа до необходимите данни. Съвместните усилия на ЕС за борба с вируса обаче се възпрепятстват от сегашната разпокъсаност на подходите.

                  (23)

                  Общ подход на Съюза към кризата, породена от COVID-19, се налага и поради това, че предприетите в някои държави мерки — както проследяването на отделни лица с геолокация, използването на технологии за оценка на нивото на риск за здравето и централизирането на чувствителни данни — повдигат въпроси от гледна точка на някои основни права и свободи, гарантирани от правния ред на Съюза, включително правото на неприкосновеност на личния живот и правото на защита на личните данни. Във всеки случай съгласно Хартата на основните права на Европейския съюз всички ограничения на упражняването на установените в нея основни права и свободи трябва да са обосновани и пропорционални. Всички евентуални такива ограничения следва по-специално да бъдат временни, така че да бъдат ограничени до строго необходимото за борбата с кризата, и не бива да продължават да съществуват без подходяща обосновка, след като кризата е преодоляна.

                  (24)

                  Освен това Световната здравна организация и други органи предупреждават за риска, че приложенията и неточните данни биха могли да доведат до стигматизиране на лица, които имат някои общи характеристики, защото се предполага връзка с болестта.

                  (25)

                  В съответствие с принципа за свеждане на данните до минимум органите за обществено здравеопазване и научноизследователските институции следва да обработват личните данни само когато те са адекватни, уместни и ограничени до необходимото, и да прилагат подходящи гаранции като например псевдонимизация, агрегиране, криптиране и децентрализация.

                  (26)

                  Ефективните мерки за киберсигурност и за сигурност на данните са от основно значение за защитата на наличността, автентичността, целостта и поверителността на данните.

                  (27)

                  Консултирането с органите за защита на данните, в съответствие с изискванията, установени в правото на Съюза относно защитата на личните данни, е от основно значение, за да се гарантира, че личните данни се обработват законосъобразно и че правата на засегнатите физически лица се зачитат.

                  (28)

                  По силата на член 14 от Директива 2011/24/ЕС на Съюза е възложена задачата да подкрепя и улеснява сътрудничеството и обмена на научна информация между държавите членки, работещи в рамките на мрежа, изградена на доброволна основа и свързваща определените от държавите членки национални органи, отговарящи за електронното здравеопазване (т.нар. „мрежа за електронно здравеопазване“). Една от нейните цели е да работи за постигане на устойчиви икономически и социални ползи от европейските системи и услуги за електронно здравеопазване и оперативно съвместими приложения, с цел постигане на високо равнище на доверие и сигурност, засилване на приемствеността на грижите и гарантиране на достъп до безопасно и висококачествено здравно обслужване. В Решение за изпълнение (ЕС) 2019/1765 на Комисията (9) се установяват правила за учредяването, управлението и прозрачното функциониране на мрежата за електронно здравеопазване. Поради своя състав и сфера на компетентност мрежата за електронно здравеопазване следва да бъде основният форум, в който се обсъждат потребностите от данни на органите за обществено здравеопазване и научноизследователските институции, като същевременно се ангажират и длъжностни лица от националните регулаторни органи в областта на електронните съобщения, министерствата, отговарящи за цифровите въпроси, и органите за защита на данните.

                  (29)

                  Мрежата за електронно здравеопазване и Комисията следва също така да си сътрудничат тясно с други организации и мрежи, които могат да допринесат с необходимото, за да приведат в действие настоящата препоръка, в т.ч. Комитета за здравна сигурност, мрежата за епидемиологично наблюдение на заразните болести, Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията, Европейския комитет по защита на данните, Органа на европейските регулатори в областта на електронните съобщения и Групата за сътрудничество за мрежова и информационна сигурност.

                  (30)

                  От първостепенно значение за гарантирането на общественото доверие при борбата с кризата, породена от COVID-19, ще бъде прозрачността и ясната и редовна комуникация, както и това да се позволи на най-засегнатите хора и общности да дадат своя принос.

                  (31)

                  Като се има предвид бързото развитие на ситуацията в различните държави членки във връзка с кризата, породена от COVID-19, е особено важно за целия период на кризата държавите членки да докладват, а Комисията да преразглежда залегналия в настоящата препоръка подход бързо и редовно.

                  (32)

                  При необходимост настоящата препоръка следва да бъде допълнена от спомагателни насоки на Комисията, включително относно защитата на данните и последиците за неприкосновеността на личния живот от използването на мобилни приложения за предупреждаване и предотвратяване,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

         ЦЕЛ НА НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА

                  1)

                  С настоящата препоръка се поставя началото на процес за разработване на общ подход, наричан инструментариум, за използване на цифрови средства в отговор на кризата. Инструментариумът ще се състои от практически мерки за ефективно използване на технологиите и данните и ще бъде съсредоточен по-специално върху две области:

                              1)

                              общоевропейски подход за използването на мобилни приложения, координиран на равнището на Съюза, за позволяване на гражданите да предприемат ефективни и по-целенасочени мерки за социално дистанциране и за предупреждаване, предотвратяване и проследяване на контактите с цел да се спомогне за ограничаване на разпространението на заболяването COVID-19. Той ще включва наблюдение на методологията и споделяне на оценки на ефективността на тези приложения, тяхната оперативна съвместимост, трансгранични последици и доколко зачитат сигурността, неприкосновеността на личния живот и защитата на данните; както и

                              2)

                              обща схема за използване на анонимизирани и агрегирани данни за мобилността на населенията с цел i) да се моделира и прогнозира разпространението на заболяването; ii) да се наблюдава доколко ефективни са взетите решения от органите на държавите членки във връзка с мерки като социално дистанциране и изолация; и iii) да се събере информация с цел изготвяне на координирана стратегия за преодоляване на кризата, породена от COVID-19.

                  2)

                  Държавите членки следва да предприемат тези действия по спешност и в тясно сътрудничество с другите държави членки, Комисията и другите съответни заинтересовани страни, без да се засягат правомощията на държавите членки в областта на общественото здравеопазване. Те следва да гарантират, че всички действия се предприемат в съответствие с правото на Съюза, и по-специално законодателството във връзка с медицинските изделия, с правото на неприкосновеност на личния живот и на защита на личните данни и с други права и свободи, залегнали в Хартата на основните права на Европейския съюз. Инструментариумът ще бъде допълнен от насоки на Комисията, включително насоки относно защитата на данните и последиците за неприкосновеността на личния живот от използването на мобилни приложения за предупреждаване и предотвратяване.

         ОПРЕДЕЛЕНИЯ

                  3)

                  За целите на настоящата препоръка:

                              а)

                              „мобилни приложения“ означава софтуерно приложение, функциониращо върху интелигентни устройства, най-вече смартфони, в общия случай разработено за широкообхватно и целенасочено взаимодействие с уеб ресурси, което обработва данни и друга контекстуална информация, събирана от множеството датчици, намиращи се във всяко едно интелигентно устройство, и което е в състояние да обменя данни за хора и обекти в непосредствена близост посредством множество мрежови интерфейси с други свързани устройства;

                              б)

                              „мрежа за електронно здравеопазване“ означава мрежата, учредена по силата на член 14 от Директива 2011/24/ЕС и чиито задачи са пояснени в Решение за изпълнение (ЕС) 2019/1765.

                              в)

                              „Комитет за здравна сигурност“ означава органът, съставен от представители на държавите членки, създаден съгласно член 17 от Решение № 1082/2013/ЕС.

                              г)

                              „Mрежа за епидемиологично наблюдение“ означава мрежата за епидемиологично наблюдение на заразните болести и свързаните с тях специфични здравни проблеми, която се управлява и координира от ECDC и осигурява постоянна комуникация между Комисията, ECDC и компетентните органи, отговарящи на национално равнище за епидемиологичния надзор, и е създадена в съответствие с член 6 от Решение № 1082/2013/ЕС.

         ПРОЦЕС НА РАЗРАБОТВАНЕ НА ИНСТРУМЕНТАРИУМ ЗА ИЗПОЛЗВАНЕТО НА ТЕХНОЛОГИИ И ДАННИ

                  4)

                  Този процес следва да улесни спешното разработване и приемане от страна на държавите членки и Комисията на инструментариум – набор от практически мерки, включително европейски подход, за мобилни приложения във връзка с COVID-19 и за използване на данни за мобилността с цел моделиране и прогнозиране на разпространението на вируса.

                  5)

                  За да се разработи инструментариумът, държавите членки, представени в мрежата за електронно здравеопазване, следва незабавно да се срещнат, заедно с представители на Комисията и на ECDC, след което да продължат да провеждат чести заседания. Те следва да споделят вижданията си за най-добрия начин, по който данните от различните източници да се използват за преодоляване на кризата, породена от COVID-19, като същевременно се гарантира високо равнище на доверие и сигурност по начин, съвместим с правото на Съюза, по-специално по отношение на защитата на личните данни и неприкосновеността на личния живот, както и за обмен на най-добри практики и улесняване на общи подходи в това отношение.

                  6)

                  Мрежата за електронно здравеопазване следва незабавно да проведе заседание, на което да се приведе в действие настоящата препоръка.

                  7)

                  При привеждането в действие на настоящата препоръка държавите членки, представени в рамките на мрежата за електронно здравеопазване, следва по целесъобразност да информират, както и да търсят информация от Комитета за здравна сигурност, Органа на европейските регулатори в областта на електронните съобщения, групата за сътрудничество за МИС и съответните агенции на Комисията, включително ENISA, Европол и работните групи на Съвета.

                  8)

                  Европейският комитет по защита на данните и Европейският надзорен орган по защита на данните също следва да бъдат тясно ангажирани, за да се гарантира, че инструментариумът се основава на принципите за защита на данните и на личния живот още при проектирането.

                  9)

                  Органите на държавите членки и Комисията следва да гарантират, че обществеността бива информирана редовно, ясно и подробно за действията, предприемани съгласно настоящата препоръка, и да предоставят на обществеността възможности за взаимодействие и за участие в обсъжданията.

                  10)

                  От първостепенно значение в рамките на процеса следва да бъде зачитането на всички основни права, по-специално неприкосновеността на личния живот, както и защитата на данните, а също и избягване на следенето и стигматизирането. Следователно по тези въпроси чрез инструментариума следва да се осигури следното:

                              1)

                              обработването на лични данни е строго ограничено за целите на борбата с кризата, породена от COVID-19, и личните данни не се използват за никакви други цели, като например за целите на правоприлагането или за търговски цели;

                              2)

                              необходимостта да продължи обработването на лични данни за целите на борбата с кризата, породена от COVID-19, се преразглежда редовно и са определени съответни клаузи за прекратяване, гарантиращи, че обработването на данните не надхвърля абсолютно необходимото за целта;

                              3)

                              предприемат се мерки, гарантиращи, че след като обработването вече не е абсолютно необходимо, то се прекратява надлежно, а съответните лични данни се унищожават безвъзвратно, освен ако, съгласно становището на комисиите по етика и органите за защита на данните, научната стойност на тези данни за обслужването на обществения интерес не надхвърля отражението върху съответните права, при спазване на подходящи гаранции.

                  11)

                  Инструментариумът следва да бъде разработен постепенно в светлината на обсъжданията с всички заинтересовани страни и при проследяване на ситуацията, най-добрите практики, проблемите и решенията при източниците и видовете данни, които са необходими и са на разположение на органите за обществено здравеопазване и институциите за изследвания в областта на общественото здраве за преодоляването на пандемията от COVID-19.

                  12)

                  Инструментариумът следва да бъде споделен с международните партньори на Европейския съюз с оглед на обмена на най-добри практики и преодоляване на разпространението на вируса в световен мащаб.

         ОБЩОЕВРОПЕЙСКИ ПОДХОД ЗА МОБИЛНИ ПРИЛОЖЕНИЯ ВЪВ ВРЪЗКА С COVID-19

                  13)

                  Първият приоритет при инструментариума е да се създаде общоевропейски подход за мобилни приложения във връзка с COVID-19, който да бъде разработен съвместно от държавите членки и Комисията, след консултация с Европейския комитет по защита на данните, до 15 април 2020 г. Европейският комитет по защита на данните и Европейският надзорен орган по защита на данните ще бъдат приобщени към този процес. Подходът следва да се състои от следното:

                              1)

                              спецификации, чрез които да се гарантира, че информацията за мобилността и данните от приложенията за предупреждаване и проследяване са ефективни за борба с COVID-19 от медицинска и техническа гледна точка;

                              2)

                              мерки, чрез които да се предотврати разпространението на приложения, които не са съвместими с правото на Съюза, и да се насърчат изискванията за достъпност за хора с увреждания, както и за оперативна съвместимост и насърчаване на общи решения, без да се изключва възможността за евентуално общоевропейско приложение;

                              3)

                              механизми за управление, които да се прилагат от органите за обществено здравеопазване, и сътрудничество с ECDC;

                              4)

                              установяване на добри практики и механизми за обмен на информация относно функционирането на приложенията; както и

                              5)

                              споделяне на данни със съответните епидемиологични публични органи и институциите за изследвания в областта на общественото здраве, включително предоставяне на агрегирани данни на ECDC.

                  14)

                  Органите на държавите членки, представлявани в мрежата за електронно здравеопазване, следва да установят процес за обмен на информация и за гарантиране на оперативната съвместимост между приложенията в трансгранични условия.

         АСПЕКТИ, СВЪРЗАНИ С НЕПРИКОСНОВЕНОСТТА НА ЛИЧНИЯ ЖИВОТ И ЗАЩИТАТА НА ДАННИТЕ ПРИ ИЗПОЛЗВАНЕТО НА МОБИЛНИ ПРИЛОЖЕНИЯ

                  15)

                  Разработването на инструментариума следва да се ръководи от принципите за неприкосновеност на личния живот и защита на данните.

                  16)

                  При използването по-специално на мобилните приложения за предупреждаване и предотвратяване на контактите във връзка с COVID-19 следва да се спазват следните принципи:

                              1)

                              механизми за зачитане на основните права и предотвратяване на стигматизацията, в частност — приложимите правила за защита на личните данни и поверителност на комуникациите;

                              2)

                              отдаване на предпочитание на ефективните мерки с възможно най-ниска намеса, в т.ч. използване на данни за хора и обекти в непосредствена близост и избягване на обработването на данни за местоположението или движенията на хората, както и използване, когато това е възможно, на анонимизирани и агрегирани данни;

                              3)

                              технически изисквания за подходящите технологии (Bluetooth Low Energy и др.) за установяване на близост на устройствата, криптиране, сигурност на данните, съхраняване на данните върху мобилното устройство, възможен достъп за здравните органи и съхранение на данните;

                              4)

                              ефективни изисквания за киберсигурност — за защита на наличността, автентичността, целостта и поверителността на данните;

                              5)

                              срок на мерките и заличаване на получените чрез тези мерки лични данни — най-късно при обявяването на пандемията за овладяна;

                              6)

                              качване, при потвърдено заразяване, на данните за хора и обекти в непосредствена близост и подходящи методи за предупреждаване на лицата, които са били в тесен контакт със заразеното лице, което остава анонимно; както и

                              7)

                              изисквания за прозрачност при настройките за неприкосновеност на личния живот, за да се осигури доверие в приложенията.

                  17)

                  Комисията ще публикува насоки за доуточняване на принципите за неприкосновеност на личния живот и защита на данните в светлината на практическите съображения при разработването и внедряването на инструментариума.

         ИЗПОЛЗВАНЕ НА ДАННИ ЗА МОБИЛНОСТТА ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ ЗА МЕРКИТЕ И СТРАТЕГИЯТА ЗА ИЗЛИЗАНЕ ОТ КРИЗАТА

                  18)

                  Вторият приоритет при инструментариума следва да бъде общ подход в използването на анонимизирани и агрегирани данни за мобилността, необходими за:

                              1)

                              моделиране с цел картографиране и прогнозиране на разпространението на болестта и въздействието ѝ върху потребностите на системите на здравеопазване (интензивни отделения в болници, лични предпазни средства и др.) в държавите членки; както и

                              2)

                              оптимизиране на ефективността на мерките за ограничаване на разпространението на вируса COVID-19 и за преодоляване на последиците от него, в т.ч. изолация (и излизане от нея), както и за получаване и използване на тези данни.

                  19)

                  При разработването на този подход държавите членки (представени в мрежата за електронно здравеопазване, в координация с Комитета за здравна сигурност, Епидемиологичната мрежа на ECDC, а ако е необходимо — и с ENISA), следва да обменят най-добри практики за използването на данните за мобилността, да споделят и сравняват модели и прогнози за разпространението на вируса и да проследяват въздействието на мерките за ограничаване на това разпространение.

                  20)

                  Този резултат следва да включва:

                              1)

                              подходящо използване на анонимизираните и агрегирани данни за мобилността с цел моделиране на разпространението на вируса, както и на икономическите последици от кризата;

                              2)

                              предоставяне на съвети на публичните органи за искане от доставчиците на данни за прилаганата за анонимизиране на данните методика и за проверка на правдоподобността на приложената методика;

                              3)

                              въвеждане на механизми, за да се предотврати деанонимизирането и да се избегне повторното установяване на самоличността, в т.ч. гаранции за подходящото равнище на сигурност на данните и информационните технологии, както и оценка на рисковете за повторно установяване на самоличността при корелиране на анонимизираните данни с други данни;

                              4)

                              незабавно и необратимо заличаване на всички случайно обработени данни, с които може да се установи самоличността, и уведомяване на доставчиците на данни и компетентните органи за случайната обработка и заличаването;

                              5)

                              заличаване на данните по принцип след период от 90 дни или във всеки случай не по-късно от обявяването на пандемията за овладяна; както и

                              6)

                              обработване на данните изключително за горепосочените цели и изключване на споделянето на данните с която и да е трета страна.

         ДОКЛАДВАНЕ И ПРЕГЛЕДИ

                  21)

                  Общоевропейският подход към мобилните приложения във връзка с COVID-19 ще бъде публикуван на 15 април и ще бъде допълнен с насоки на Комисията относно неприкосновеността на личния живот и защитата на данните.

                  22)

                  До 31 май 2020 г. държавите членки следва да докладват на Комисията за предприетите по настоящата препоръка действия. Тези доклади следва да продължат да се подават редовно, докато трае кризата с COVID-19.

                  23)

                  От 8 април 2020 г. нататък държавите членки следва, с цел партньорска проверка, да предоставят на другите държави членки и на Комисията достъп до мерките, въведени в обхванатите от настоящата препоръка области. В рамките на една седмица държавите членки и Комисията могат да изразят коментари по тези мерки. Съответната държава членка следва да отчете в максимална степен тези наблюдения.

                  24)

                  От юни 2020 г., въз основа на тези доклади на държавите членки, Комисията ще започне да оценява постигнатия напредък и въздействието на настоящата препоръка. Комисията може да отправя допълнителни препоръки към държавите членки, в т.ч. относно момента на въвеждане на мерките в обхванатите от настоящата препоръка области.

         Съставено в Брюксел на 8 април 2020 година.

               За Комисията

            Thierry BRETON

               Член на Комисията

         (1)  Решение № 1082/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2013 г. за сериозните трансгранични заплахи за здравето и за отмяна на Решение № 2119/98/ЕО (OB L 293, 5.11.2013 г., стр. 1).

         (2)  Директива 2011/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 2011 г. за упражняване на правата на пациентите при трансгранично здравно обслужване (ОВ L 88, 4.4.2011 г., стр. 45).

         (3)  Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 година относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Директива 95/46/EО (Общ регламент относно защитата на данните) (ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 1).

         (4)  Регламент (ЕС) 2018/1725 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2018 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни от институциите, органите, службите и агенциите на Съюза и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Регламент (ЕО) № 45/2001 и Решение № 1247/2002/ЕО (ОВ L 295, 21.11.2018 г., стр. 39).

         (5)  Директива 2002/58/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 юли 2002 г. относно обработката на лични данни и защита на правото на неприкосновеност на личния живот в сектора на електронните комуникации (Директива за правото на неприкосновеност на личния живот и електронни комуникации) (ОВ L 201, 31.7.2002 г., стр. 37).

         (6)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Европейска стратегия за данните (COM/2020/66 final).

         (7)  Регламент (ЕС) 2017/745 на Европейския парламент и на Съвета от 5 април 2017 г. за медицинските изделия, за изменение на Директива 2001/83/ЕО, Регламент (ЕО) № 178/2002 и Регламент (ЕО) № 1223/2009 и за отмяна на директиви 90/385/ЕИО и 93/42/ЕИО на Съвета (ОВ L 117, 5.5.2017 г., стр. 1).

         (8)  Директива 93/42/ЕИО на Съвета от 14 юни 1993 г. относно медицинските изделия (ОВ L 169, 12.7.1993 г., стр. 1).

         (9)  Решение за изпълнение (ЕС) 2019/1765 на Комисията от 22 октомври 2019 г. за предвиждане на правила за учредяването, управлението и функционирането на мрежата от национални органи, отговарящи за електронното здравеопазване, и за отмяна на Решение за изпълнение 2011/890/ЕС (OВ L 270, 24.10.2019 г., стр. 83).