title: Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година за прилагане на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото

text:
               24.7.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 219/95

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 10 юли 2012 година
   за прилагане на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото
   2012/C 219/28
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               От създаването си Еврогрупата играе централна роля и носи специална отговорност в икономическото управление на еврозоната. Икономическата криза ясно показа тесните взаимовръзки в еврозоната, като подчерта необходимостта от предприемане на съгласувана обща политика, която да отразява силния ефект на разпространение между страните, чиято парична единица е еврото, както и от ефективни мерки за координиране на политиката, за да се реагира бързо на промените в икономическата среда.

               (2)

               Съветът издаде специфични препоръки към всяка от държавите членки, чиято парична единица е еврото („държави членки от еврозоната“). Тези препоръки са отговор на икономическите предизвикателства на национално равнище и в същото време са ключов елемент при определянето на стабилността и растежа в еврозоната като цяло. Държавите членки от еврозоната са поели също ангажимент да предприемат набор от допълнителни широкообхватни политически реформи в рамките на пакта „Евро плюс“, имащи за цел насърчаването на конкурентоспособността, стимулирането на заетостта, подпомагането на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност. На 2 март 2012 г. държавите членки от еврозоната и осем други държави членки („държави членки извън еврозоната“) подписаха Договор за стабилност, координация и управление в Икономическия и паричен съюз, чрез който се договориха да гарантират, че всички важни икономически реформи на политиката, които планират да извършат, ще бъдат обсъдени предварително и когато е целесъобразно, ще бъдат координирани помежду им. Предварителната координация в контекста на еврозоната чрез представянето на проектите на бюджетните планове и чрез обсъждането на големите планове за реформа на икономическа политика ще допринесе за това да се вземат предвид ефектите на разпространение от национални действия в еврозоната като цяло.

               (3)

               Наличието на добре изградени бюджетни рамки, засилващи вътрешното бюджетно управление, е ключов елемент от доброто управление на публичните финанси и допринася за устойчивостта им в еврозоната като цяло. Държавните и правителствените ръководители на еврозоната се ангажираха през юли и октомври 2011 г. да въведат националните бюджетни рамки, предвидени в Директива 2011/85/ЕС на Съвета от 8 ноември 2011 г. относно изискванията на бюджетните рамки на държавите-членки (1), още до края на 2012 г., т.е. преди предвидения в директивата срок, и да надхвърлят съдържащите се в нея изисквания. Освен това на 2 март 2012 г. държавите членки от еврозоната заедно с осем държави членки извън еврозоната се ангажираха с подписването на Договора за стабилност, координация и управление в Икономическия и паричен съюз да укрепват допълнително националното си управление на бюджета, по-специално чрез въвеждането на задължителни правила за бюджетното състояние на правителството, за да се постигне средносрочната бюджетна цел (СБЦ).

               (4)

               Осъществяването на бюджетна консолидация е основен елемент в стратегията за преодоляване на кризата в еврозоната. Фискалната рамка на ЕС позволява диференциация на темпа на консолидацията между държавите членки в зависимост от фискалното им пространство и макроикономическите им условия. Пактът за стабилност и растеж и Договорът за стабилност, координация и управление в Икономическия и паричен съюз са насочени към структурното салдо на бюджетите и затова позволяват да се вземе под внимание въздействието на икономическия цикъл и на еднократните мерки върху номиналното салдо на бюджетите. Оценката на ефективните действия в отговор на препоръките на Съвета относно коригирането на позициите на прекомерен дефицит се извършва в структурно изражение. Подходящият състав на консолидацията е от основно значение за повишаването на доверието в постоянния характер на консолидацията в еврозоната и за ограничаването на негативното ѝ отражение върху растежа в краткосрочен план. Приоритетно трябва да бъдат извършени благоприятстващи растежа разходи, и по-специално разходи за инвестиции; в няколко държави членки от еврозоната могат да бъдат набелязани проекти за продуктивни инвестиции, при които възвръщаемостта за частните лица и за обществото би надвишила ниските лихвени проценти в момента. Спешно са необходими реформи в сферата на дългосрочните разходи, по-специално в областта на здравеопазването и пенсиите, за да се подкрепи дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Подходящата данъчна политика, като например изместването на данъчната тежест от труда, разширяването на данъчните основи и по-ефективните действия за борба с укриването на данъци, би могла да допринесе за консолидацията, като в същото време води до повишаване на конкурентоспособността и до създаване на по-добри условия за растеж.

               (5)

               Стабилността и доброто функциониране на финансовата система са предпоставки за предотвратяването на „сценария на изгубеното десетилетие“ на бавен растеж в еврозоната, както и за насърчаването на доверието на инвеститорите. Понеже е необходимо допълнително намаляване на ливъриджа на счетоводните баланси на банките, е важно да се гарантира, че то се осъществява по подходящ ред и че е съвместимо с поддържането на адекватен кредитен поток за реалната икономика. За да се противодейства на зараждащата се тенденция на финансова фрагментация, е необходим по-нататъшен напредък в интеграцията на надзорните структури и практики, както и в трансграничното управление на кризи.

               (6)

               Систематичното коригиране на макроикономическите дисбаланси вътре в еврозоната е от решаващо значение за устойчивия растеж и стабилността в еврозоната. Започна процес на ограничаване на дисбалансите, но той трябва да бъде неизменно следван. Действията за коригиране на дисбалансите са още по-спешно необходими в страните с бюджетен дефицит, където са необходими реформи, за да се подобри конкурентоспособността и да се улесни преразпределянето на ресурсите към търгуемите сектори. Същевременно страните с излишък могат да допринесат за ребалансирането чрез премахване на ненужните регулаторни и други пречки пред вътрешното търсене, пред нетъргуемите дейности и пред възможностите за инвестиции.

               (7)

               Признаването на взаимната зависимост между икономиките на държавите членки от еврозоната и ползите, които стабилността на този паричен съюз може да донесе на членовете му и на Съюза като цяло, е предварително условие за по-нататъшното развитие на икономическия съюз. В бъдеще държавите членки от еврозоната ще трябва да задълбочат интеграцията си, за да достигнат пълен Икономически и паричен съюз.

               (8)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета (2) и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

         ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат действия индивидуално и колективно, без да се накърнява компетентността на Съвета по отношение на координацията на икономическите политики на държавите членки, но по-специално в контекста на координацията на икономическата политика в рамките на Еврогрупата, за периода 2012—2013 г., с цел:

               1.

               Подобряване на работните методи на Еврогрупата, за да може тя да поеме отговорност за общата политика в еврозоната, като реагира ефективно на промените в икономическата среда, и да води координацията на икономическата политика в контекста на засилената рамка за надзор, която се прилага за държавите членки от еврозоната.

               2.

               Укрепване на политическото сътрудничество в Еврогрупата чрез споделяне на информация и обсъждане на бюджетните планове и плановете за основни реформи с потенциални ефекти на разпространение върху еврозоната. Гаранции, че са предприети такива реформи, които са необходими за стабилна и солидна еврозона, включително изпълнението на препоръките, които Съветът отправи към отделните държави членки от еврозоната и които наред със справянето с предизвикателствата на национално равнище имат въздействие върху еврозоната като цяло.

               3.

               Укрепване на фискалната дисциплина и фискалните институции на национално и поднационално равнище, за да се увеличи доверието на пазара в средносрочната и дългосрочната устойчивост на публичните финанси в еврозоната. Съгласно споразумението на държавните и правителствените ръководители от еврозоната през юли и октомври 2011 г. и от 2 март 2012 г. предварително транспониране на Директива 2011/85/ЕС до края на 2012 г. и допълнително укрепване на управлението на бюджета, по-специално чрез въвеждане в националното законодателство на всички държави членки от еврозоната на правилата за балансиран в структурно отношение бюджет и автоматичните коригиращи механизми.

               4.

               Въз основа на заключенията на Европейския съвет от 1—2 март 2012 г., осигуряване на съгласувана обща фискална позиция в еврозоната, като се преследва фискална консолидация, както е определено в препоръките и решенията на Съвета, в съответствие с правилата на Пакта за стабилност и растеж, които препоръки и решения отчитат специфичните за отделните държави макрофинансови ситуации. Държавите членки, засегнати от значителни рискови премии и които могат да се увеличат, следва да ограничат отклоненията от целите за номиналното салдо дори при по-лоши от очакваните макроикономически условия; другите държави членки следва да оставят автоматичните стабилизатори да играят ролята си съгласно плана за корекции, основаващ се на структурни критерии, и да бъдат готови да преразгледат темпа на консолидация, ако макроикономическите условия се влошат допълнително. Съдържанието на държавните разходи и приходи следва да отразява влиянието върху растежа на разходните позиции и източниците на приходи. По-специално следва да се използват всички налични бюджетни маржове, за да се насърчат публичните инвестиции в еврозоната, включително като се вземат предвид разликите между различните държави в разходите за финансиране.

               5.

               Предприемане на действия за подобряване на функционирането и стабилността на финансовата система в еврозоната. Ускоряване на стъпките към по-интегрирана финансова архитектура, включваща банковия надзор и трансграничното разрешаване на кризи.

               6.

               Осъществяване на структурни реформи, с които също се насърчават гъвкавите корекции на заплати, които, наред с диференцираната фискална позиция, ще насърчават систематичното отстраняване на макроикономическите дисбаланси вътре в еврозоната, а с това и растежа и работните места. Това предполага действия на национално равнище, които отразяват специфичните за отделните държави ситуации и отчитат препоръките на Съвета към отделните държави членки от еврозоната.

      Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

            За Съвета

            Председател

         V. SHIARLY

      (1)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 41.

      (2)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.


title: RECOMMENDATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL to authorise the Commission to open negotiations on behalf of the European Union for the renewal of the protocol to the Fisheries Partnership Agreement with the Kingdom of Morocco

text:
   BG
BG    BG
 ---pagebreak---                    ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
                                               Брюксел, 11.2.2011
                                               SEC(2011) 170 окончателен
                   ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА КЪМ СЪВЕТА
   за упълномощаване на Комисията да започне преговори от името на Европейския
       съюз за подновяване на протокола към Споразумението за партньорство в
                     областта на рибарството с Кралство Мароко
BG                                                                             BG
 ---pagebreak---                        ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА КЪМ СЪВЕТА
    за упълномощаване на Комисията да започне преговори от името на Европейския
        съюз за подновяване на протокола към Споразумението за партньорство в
                         областта на рибарството с Кралство Мароко
   1.       ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ
   Европейският съюз и Кралството Мароко са сключили Споразумение за партньорство в
   областта на рибарството и са подписали свързания с него протокол, който беше приет
   на 22 май 2006 г.1 и влезе в сила на 28 февруари 2007 г. Протоколът, който предоставя
   възможности за риболов на кораби от ЕС и определя финансовото участие, ще изтече
   на 27 февруари 2011 г.
   Настоящото споразумение се прилага за води южно от 27° 40' с.ш. В съответствие със
   специфичността на тази зона съгласно международното право и правните условия, при
   които ЕС сключи двустранно споразумение с Мароко, което включва тази зона, през
   2010 г. Комисията поиска няколкократно от Мароко да представи оценка на ползите от
   настоящото споразумение за местното население. Мароко отговори на тази молба на 13
   декември. Докато оценяването на ситуацията продължава на тази основа, се предлага
   сегашният протокол да бъде подновен за една година, за да има достатъчно време да се
   приключат преговорите относно преразгледан протокол със съответни гаранции, като
   междувременно риболовните дейности продължават. Съветът се приканва да приеме
   насоките за преговори, приложени към настоящата препоръка.
   2.       ПРЕПОРЪКА
   С оглед на горепосоченото Комисията препоръчва:
   – Съветът да упълномощи Комисията да започне и проведе преговори за подновяване
      на протокола в рамката на Споразумението за партньорство в областта на
      рибарството с Кралство Мароко;
   – подновяването да се ограничи до една година;
   – Комисията да бъде номинирана за преговарящ на Европейския съюз по този въпрос;
   – Комисията да проведе преговорите в консултация със специален комитет съгласно
      разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз;
   – Съветът да одобри насоките за преговори, приложени към настоящата препоръка.
   1
          ОВ L 141, 29 май 2006 г., стр. 1
BG                                                                                BG
 ---pagebreak---    ПРИЛОЖЕНИЕ
   Насоки за преговори
   – Целта на преговорите е подновяването на протокола в рамките на Споразумението за
     партньорство в областта на рибарството между Европейския съюз и Кралство
     Мароко, в съответствие със заключенията на Съвета от 15 юли 2004 година по
     отношение на Споразуменията за партньорство в областта на рибарството,
     основаващи се на съобщението на Комисията от 23 декември 2002 г.
   – С оглед насърчаване на устойчиво и отговорно рибарство по време на преговорите
     Комисията ще се ръководи от следните цели:
          – подновяване на сегашния протокол за една година, т.е. за периода,
             необходим за приемането на нова правна рамка за отношенията между ЕС и
             Мароко в областта на рибарството, при следните условия:
          – адаптиране на възможностите за риболов съгласно най-добрите налични
             научни становища;
          – редовно отчитане на прилаганата секторна политика въз основа на
             общоприети показатели, включително регионалното въздействие на
             протокола.
          –
BG                                                                                BG


title: 2010/161/ЕС: Препоръка на Комисията от 17 март 2010 година относно контрола на перфлуороалкилираните вещества в храните (Текст от значение за ЕИП)

text:
               18.3.2010

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 68/22

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 17 март 2010 година
   относно контрола на перфлуороалкилираните вещества в храните
   (текст от значение за ЕИП)
   (2010/161/ЕС)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид че:

               (1)

               Перфлуороалкилираните вещества (ПФАВ) намират широка употреба в промишлеността и в потребителските стоки, в това число в покрития против петна за тъкани и килими, маслоустойчиви покрития за одобрени за контакт с храна хартиени продукти, противопожарна пяна, повърхностно-активни вещества за минното дело и нефтените кладенци, продукти за поддръжка на подове и инсектицидни препарати. Важна подгрупа на посочените вещества са (пер)флуорираните повърхностноактивни органични вещества, към които спадат перфлуорооктан сулфонатът (ПФОС) и перфлуорооктановата киселина (ПФОК).

               (2)

               Поради широката им употреба ПФОС, ПФОК и техните соли и прекурсори се откриват в околната среда, рибата, птиците и бозайниците. Поради това Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) изиска от своята научна група за замърсителите в хранителната верига да изработи становище за значението на храненето за експозицията на ПФОС и неговите соли и за относителния дял на различните хранителни продукти и материали, влизащи в контакт с храната, към експозицията на човека на посочените вещества, както и да формулира препоръки за следващите стъпки по отношение на оценката на риска, свързан с перфлуорираните органични съединения.

               (3)

               На 21 февруари 2008 г. научната група за замърсителите в хранителната верига прие научно становище за ПФОС, ПФОК и солите им (1).

               (4)

               В своето становище ЕОБХ застъпва мнението, че е малко вероятно неблагоприятните ефекти от ПФОС и ПФОК да се проявят сред населението като цяло, но отбелязва някои неясноти по отношение на ефектите върху развитието на живите организми. ЕОБХ изказва препоръката, че е желателно да бъдат събрани още данни за съдържанието на ПФАС в храните и в човешкия организъм, по-специално с оглед на наблюдението на тенденциите на развитие на експозицията.

               (5)

               Стокхолмската конвенция за устойчивите органични замърсители (УОЗ) съдържа изискването страните по Конвенцията да предприемат наблюдение на УОЗ, на техните алтернативи и на възможните УОЗ, и включително ПФОС, неговите соли и перфлуорооктан сулфонил флуорида (ПФОСФ) в приложение Б на Конвенцията сред веществата, чиито производство и употреба са обект на ограничения,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               Държавите-членки следва да наблюдават през 2010 и 2011 г. наличието на перфлуороалкилирани вещества в храните. Наблюдението следва да засяга най-разнообразни хранителни продукти, чиято употреба отразява навиците на потребителите — риба, месо, яйца, мляко и хранителни продукти, произведени на тяхна основа, както и храни от растителен произход, за да се даде възможност да се направи точна оценка на експозицията.

               2.

               Државите-членки следва да използват процедурите за вземане на проби, определени в Регламент (ЕО) № 1883/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на методи за вземане на проби и методи за анализ за целите на официалния контрол за съдържание на диоксин и диоксиноподобни полихлорирани бифенили (PCB) в определени храни (2), за да се гарантира, че пробите са представителни за партидата, от която се вземат проби.

               3.

               Препоръчва се държавите-членки да проведат анализ на перфлуороалкилираните вещества, за да се открие наличието на съединенията ПФОС и ПФОК, и ако е възможно — на техни прекурсори като перфлуорооктан сулфонамид (ПФОСА), N-етил перфлуорооктан сулфонамидоетанол (NЕтПФОСЕ) и 8:2 флуоротеломер алкохол. Държавите-членки следва, ако е възможно, да включат в анализа и веществата, подобни на ПФОС и ПФОК, но с различна дължина на веригата (С4–С15) и съдържащите полифлуоралкил фосфат повърхностно-активни вещества (ПАФПАВ) като 8:2 диПАФПАВ и 8:2 моноПАФПАВ, за да бъде направена оценка доколко те присъстват в хранителните продукти.

               4.

               Държавите-членки следва да проведат анализ на перфлуороалкилираните вещества в съответствие с приложение III към Регламент (ЕО) № 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно официалния контрол, провеждан с цел осигуряване на проверка на съответствието със законодателството в областта на фуражите и храните и правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към животните (3), като използват метод за анализ, при който е доказано, че се получават достоверни резултати. В най-добрия случай коефициентът на аналитичен добив следва да бъде от 70 до 120 %, при граница на количествено определяне 1 μg/kg.

               5.

               Препоръчва се държавите-членки редовно да предоставят на ЕОБХ данните от наблюденията, изразени на база на общото тегло, като дават информацията и в електронния формат, определен от ЕОБХ и необходим за включването на данните в една база данни. Те също така следва да предоставят данни от предишни години, получени чрез използване на метод за анализ, при който е доказано, че се получават достоверни резултати, за да се проследят тенденциите в развитието на експозицията.

      Съставено в Брюксел на 17 март 2010 година.

            За Комисията

         John DALLI

            Член на Комисията

      (1)  Становище на научната група за замърсителите в хранителната верига относно перфлуорооктан сулфоната (ПФОС) и перфлуорооктановата киселина (ПФОК) и солите им, The EFSA Journal (2008) 653, стр. 1—131.

      (2)  ОВ L 364, 20.12.2006 г., стр. 32.

      (3)  ОВ L 165, 30.4.2004 г., стр. 1.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Maltaand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Malta 2011-2014

text:
             ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
                                           Брюксел, 7.6.2011
                                           SEC(2011) 812 окончателен
                               Препоръка за
                        ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      относно Националната програма за реформи на Малта за 2011 г.
                 и за представяне на становище на Съвета
относно актуализираната Програма за стабилност на Малта за периода 2011—
                                  2014 г.
                        {SEC(2011) 726 окончателeн}
 ---pagebreak---                                             Препоръка за
                                      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
             относно Националната програма за реформи на Малта за 2011 г.
                           и за представяне на становище на Съвета
      относно актуализираната Програма за стабилност на Малта за периода 2011—
                                                 2014 г.
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   Като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално
   член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на
   надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на
   икономическата политика1 и по-специално член 5, параграф 3 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия2,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:
   (1)    На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на
          Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни
          места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена
          координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите
          области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на
          потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.
   (2)    На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за
          икономическите политики на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—
          2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките
          на държавите-членки по заетостта3, като заедно двата акта представляват т. нар.
          „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха призовани да се съобразят с
   1
          ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.
   2
          ОВ C, стр....
   3
          Продължават да се прилагат през 2011 г. с Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г.
BG                                                   2                                              BG
 ---pagebreak---        интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически
       политики и политики по заетостта.
   (3) На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което
       постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия
       европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката
       съгласно стратегията „Европа 2020“.
   (4) На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната
       консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на
       Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на
       растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде
       приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната
       устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и
       полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Съветът поиска от
       държавите-членки да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да
       бъдат включени в техните програми за стабилност или в програмите за
       конвергенция и в националните програми за реформи.
   (5) На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки,
       участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите задължения достатъчно
       рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или за конвергенция
       и в националните им програми за реформи.
   (6) На 28 април 2011 г. Малта представи своята национална програма за реформи за
       2011 г., а на 29 април 2011 г. — актуализираната си програма за стабилност за
       периода 2010—2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат
       отчетени взаимовръзките между тях.
   (7) С разразяването на икономическата криза износът и инвестициите спаднаха
       рязко, а реалният БВП се сви с 3,4 % през 2009 г. Поради оказаната от държавата
       подкрепа спадът в равнището на заетостта беше умерен. През 2010 г. износът и
       инвестициите отбелязаха силен подем и в Малта беше отчетено съществено
       съживяване на икономическата активност за 2010 г., като равнището на
       безработицата спадна. Предвид големия държавен дълг (61,5 % от БВП през
       2008 г.) правителството не предприе широкомащабно фискално стимулиране и
       дефицитът по консолидирания държавен бюджет за 2009 г. (3,7 % от БВП)
       остана под този в еврозоната като цяло. През 2010 г. съотношението на
       бюджетния дефицит и съотношението на държавния дълг към БВП останаха
       стабилни като цяло.
   (8) Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета
       оценка на актуализираната програма за стабилност Съветът е на мнение, че
       макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е донякъде
       оптимистичен, особено за по-късните години на програмния период. В
       програмата за стабилност се предвижда дефицитът по консолидирания държавен
       бюджет от 3,6 % от БВП през 2010 г. да бъде сведен до 2011 г. до стойност под
       референтната стойност от Договора. След това се планира постепенен напредък
       за постигането на средносрочната бюджетна цел за балансирана бюджетна
       позиция в структурно изражение, подкрепена с ангажимент за гарантиране на
       устойчива, предимно основана на разходите консолидация. В програмата за
BG                                         3                                           BG
 ---pagebreak---         стабилност обаче не се предвижда средносрочната бюджетна цел да бъде
        постиганата в рамките на програмния период. Съотношението на дълга към БВП
        се очаква да намалее от пика си за 2010 г. на ниво 68 % от БВП до 63,7 % през
        2014 г. благодарение на положително и стабилно първично салдо.
        Средногодишната структурна корекция в периода 2012—14 г., изчислена от
        Комисията, е до голяма степен в съответствие Пакта за стабилност и растеж.
        Въпреки това бюджетните резултати биха могли да бъдат по-лоши от
        очакваното поради възможното надхвърляне на планираните разходи и липсата
        на информация за мерките в подкрепа на консолидацията след 2011 г.
   (9)  Провеждането на фискална консолидация за постигането на средносрочната
        бюджетна цел е основно предизвикателство за Малта. Макар в бюджета за
        2011 г. да са въведени мерки за коригиране на прекомерния дефицит през
        2011 г., ще са необходими допълнителни действия в случай на евентуални
        отклонения от планираната насока. Надеждността на средносрочната стратегия
        за консолидация, която все още не е подкрепена с конкретни мерки, би се
        увеличила при по-стабилна многогодишна бюджетна рамка. Основен недостатък
        е незадължителният характер на многогодишните цели, което предполага
        относително кратка перспектива за фискално планиране. В програмата за
        стабилност е обявено, че се обмисля въвеждането на правило за разходите.
   (10) В Малта дългосрочното отражение върху бюджета от застаряването на
        населението, включително пенсиите, е значително по-голямо от средното за ЕС.
        Освен това степента на участие на по-възрастните работници в пазара на труда е
        много малка поради все още относително ниската пенсионна възраст, честото
        прибягване към схеми за ранно пенсиониране и съвсем ниската степен на
        участие на по-възрастните жени. С пенсионната реформа от 2006 г. се увеличава,
        макар и много плавно, пенсионната възраст и се разглежда адекватността на
        бъдещите пенсии, по-специално чрез по-благоприятни процедури по
        индексиране и въвеждането на гарантирана на национално равнище минимална
        пенсия. В националната програма за реформи се докладва относно текущите
        консултации по предложенията за продължаване на пенсионната реформа,
        направени от Работната група за пенсиите, включително установяването на ясна
        връзка между пенсионната възраст и очакваната продължителност на живота,
        както и въвеждането на задължителен втори пенсионен стълб и доброволен
        трети такъв. В националната програма за реформи обаче не се предлага цялостна
        стратегия за активен живот на възрастните хора, която да придружава текущите
        и    предвидените      законодателни    промени.      Относително     голямата
        разпространеност на недекларирания труд излага на риск устойчивостта на
        публичните финанси в дългосрочен план. Правителството представя някои
        мерки за справяне с този проблем в националната програма за реформи, но няма
        предложения за преразглеждане на системата за данъчно облагане и социални
        плащания с оглед гарантиране на адекватно заплащане на труда. Друго голямо
        предизвикателство за Малта е насърчаването на участието на жените в пазара на
        труда, тъй като нейното равнище на заетост сред жените е най-ниското в ЕС. В
        националната програма за реформи правителството представя значителен брой
        инициативи, насочени към работещите жени. Тяхното изпълнение и
        въздействието им трябва да бъдат оценени през 2012 г.
   (11) През последните години Малта премина през интензивно преструктуриране на
        промишлеността, като традиционните трудоемки производства бяха заменени с
BG                                          4                                          BG
 ---pagebreak---         нови дейности с висока добавена стойност. Това доведе до несъответствие
        между търсенето и предлагането на умения на пазара на труда, което подчерта
        необходимостта да се гарантира, че изискваните от новите сектори уменията са
        налице, особено чрез висшето образование, в стремежа към по-нататъшно
        разнообразяване на икономическата база на Малта.
   (12) Страната има най-високия процент на преждевременно напускащите училище в
        ЕС — 36,8 % през 2009 г. в сравнение със средно 14,4 % за ЕС. Освен това
        Малта има и рекордно нисък процент на хора на възраст 30—34 години с висше
        образование или с еквивалентна степен на образование (21,1 % спрямо средно
        32,3 % за ЕС през 2009 г.). Малта се стреми да сведе преждевременното
        напускане на училище до 29 % и да увеличи дела на лицата с висше образование
        или с еквивалентна степен на образование на възраст 30—34 години на 33 % към
        2020 г. През 2011 г. Малта въведе мерки за насочване на лицата, които
        потенциално биха напуснали училище преждевременно, към интересни
        възможности за кариера чрез професионално образование или към втори шанс за
        обучение.
   (13) Малта е една от малкото държави-членки на ЕС, където съществува всеобщ
        механизъм за индексиране на заплатите. Увеличенията на заплатите са свързани
        със задължителен механизъм за корекция на надбавката за компенсиране на
        разходите за живот (COLA), чрез който размерът на заплатите се увеличава в
        съответствие с настъпилите промени в инфлацията, които са пропорционално
        по-високи в долната част на скалата на заплатите. В допълнение към
        минималната заплата тази корекция може да затрудни в още по-голяма степен
        конкурентната позиция на трудоемките сектори. Въпросът е от особено значение
        с оглед на неотдавнашното увеличение на цените на енергията, което би могло
        да доведе до появата на т.нар. инфлационна спирала.
   (14) За производството на енергия Малта зависи почти изцяло от вноса на петрол,
        което прави икономиката ѝ уязвима спрямо промените в цените на петрола.
        Това, заедно с неадекватността на малтийската енергийна система, може да
        създаде проблеми за предприемачеството и конкурентоспособността на МСП.
        Използването на потенциала за производство на енергия от възобновяеми
        източници би могло да донесе двойна полза: подобряване на
        конкурентоспособността и осъществяване на целите в областта на енергетиката
        и климата. Информацията, предоставена в националната програма за реформи за
        енергийните мерки обаче е ограничена, което прави трудна оценката на тяхната
        осъществимост и рентабилност.
   (15) Малта пое редица ангажименти по силата на пакта „Евро плюс“4.
        Ангажиментите са свързани с две области на пакта: конкурентоспособност и
        устойчивост на публичните финанси. Що се отнася до фискалната област,
        ангажиментите включват засилване на отчетността и прозрачността на
        бюджетната рамка, наред с проучването на възможността за въвеждане на
        механизми за повишаване на дисциплината при изпълнението на бюджета. По
        отношение на производителността съществуват мерки за подобряване на бизнес
   4
        Повече подробности относно ангажиментите, поети в рамките на пакта „Евро плюс“, могат да
        бъдат намерени в документ SEC(2011) 726.
BG                                               5                                               BG
 ---pagebreak---         средата и условията за финансиране на предприятията, както и за засилване на
        конкуренцията в областта на услугите, особено в сектора на телекомуникациите.
        Въпреки че това е заложено в националната програма за реформи,
        ангажиментите по пакта „Евро плюс“ не засягат трудовата заетост и
        финансовата стабилност. Макар и вниманието на органите да е съсредоточено
        върху повишаването на производителността, в същото време те не признават, че
        съществуващият         механизъм        за    индексиране       на     заплатите засяга
        конкурентоспособността на Малта. Ангажиментите по пакта „Евро плюс“ са
        оценени и взети предвид в препоръките.
   (16) Комисията направи оценка на програмата за стабилност и националната
        програма за реформи, включително ангажиментите по пакта „Евро плюс“, поети
        от Малта5. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на
        устойчива фискална и социално-икономическа политика в Малта, но също така и
        степента, в която те спазват правилата и насоките на ЕС предвид
        необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на
        Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на
        държавите-членки. В тази връзка Комисията счита, че макар и търсеният
        напредък по отношение на средносрочната бюджетна цел да е подходящ,
        стратегията за консолидация е изложена на сериозни рискове, защото не е
        подкрепена с конкретни мерки и е възможно превишаване на разходите, както
        това се случи в миналото. Освен това има вероятност незадължителният
        характер на средносрочната бюджетна рамка да не насърчи фискалната
        дисциплина. Сравнително големите дългосрочни разходи, свързани със
        застаряването на населението, и най-вече разходите за пенсии, представляват
        сериозна опасност за дългосрочната устойчивост на публичните финанси на
        Малта. В националната програма за реформи се посочват основните структурни
        предизвикателства, пред които е изправена икономиката на Малта, но изглежда
        е необходимо да се обърне допълнително внимание на някои проблеми, по-
        специално на по-доброто използване на трудовия потенциал на икономиката,
        реформирането на механизма за определяне на заплатите, за да се гарантира по-
        добро обвързване на ръста на заплатите с растежа на производителността, а
        също на постигането на енергийна диверсификация.
   (17) В контекста на настоящата оценка и предвид Препоръка на Съвета от 16
        февруари 2010 г. по член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на
        Европейския съюз Съветът разгледа актуализираната Програма за стабилност на
        Малта за 2011 г., като становището му6 е изразено по-специално в препоръки (1)
        и (2) по-долу. Като взе предвид заключенията на Европейския съвет от 25 март
        2011 г., Съветът разгледа националната програма за реформи на Малта,
   ПРЕПОРЪЧВА на Малта да предприеме следните действия в периода 2011—2012 г.:
   (1)   Да осигури коригиране на прекомерния дефицит през 2011 г. и да има
         готовност да предприеме допълнителни мерки, за да се предотвратят
         възможните отклонения, както и да приеме конкретни мерки за осъществяване
         на целта за равнището на дефицита за 2012 г. С оглед на повишаването на
   5
        SEC(2011) 726.
   6
        Предвидено в член 5, параграф 3 от Регламент (EО) № 1466/97 на Съвета.
BG                                                 6                                            BG
 ---pagebreak---           надеждността на средносрочната стратегия за консолидация да определи
          необходимите общи мерки, да включи фискалните цели в задължителна
          многогодишна фискална рамка, основана на правила, и да подобри
          наблюдението на изпълнението на бюджета.
   (2)    Да предприеме действия за гарантиране на устойчивостта на пенсионната
          система чрез ускоряване на постепенното увеличаване на пенсионната възраст
          и чрез обвързването ѝ с очакваната продължителност на живота. Да съпроводи
          увеличената законоустановена пенсионна възраст с цялостна стратегия за
          активен живот на възрастните хора, да не поощрява използването на схеми за
          ранно пенсиониране и да насърчава частните пенсионни спестявания.
   (3)    Да насочи резултатите от образованието в по-голяма степен към нуждите на
          пазара на труда, по-специално чрез мерки за подобряване на достъпа до висше
          образование и чрез засилване на ефективността на системата за професионално
          обучение. Да предприеме мерки за намаляване на преждевременното напускане
          на училище чрез установяване, анализиране и измерване на причините за него
          до 2012 г. и чрез създаването на механизъм за редовно наблюдение и
          докладване относно степента на успех на мерките.
   (4)    Да направи реформа в механизма за автоматично индексиране на заплатите
          след консултации със социалните партньори в съответствие с националната
          практика, за да се гарантира, че ръстът на заплатите отразява по-добре
          промените в производителността на труда и в конкурентоспособността.
   (5)    Да увеличи усилията за намаляване зависимостта на Малта от вноса на петрол
          чрез инвестиции в различни видове енергия от възобновяеми източници и чрез
          пълноценно използване на наличните финансови средства на ЕС за
          модернизиране на инфраструктурата и поощряване на енергийната
          ефективност.
   Съставено в Брюксел на година.
                                          За Съвета
                                          Председател
BG                                          7                                         BG


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2013 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2013 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за периода 2012—2016 г.

text:
               30.7.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 217/86

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

   от 9 юли 2013 година
   относно националната програма за реформи на Швеция за 2013 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за периода 2012—2016 г.
   2013/C 217/21
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общи насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнище държави членки, като изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

               (4)

               На 10 юли 2012 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Швеция за 2012 г. и даде становището си относно програмата за конвергенция на Швеция за периода 2012—2015 г.

               (5)

               На 28 ноември 2012 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координиране на икономическите политики за 2013 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие също на 28 ноември 2012 г. Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 7 февруари 2013 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2013 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2013 г.

               (7)

               На 14 март 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите за осигуряването на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за подпомагане на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана фискална консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 10 април 2013 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Швеция, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следени и за които са необходими политически действия. По-специално трайно внимание заслужават макроикономическите промени, що се отнася до дълга на частния сектор и натиска за намаляване на задлъжнялостта, съчетани с продължаващата неефективност на жилищния пазар. Въпреки че големият излишък по текущата сметка не поражда рискове от рода на големи дефицити, Комисията ще продължи да наблюдава промените в текущата сметка на Швеция.

               (9)

               На 19 април 2013 г. Швеция представи своята програма за конвергенция за периода 2012—2017 г., и своята национална програма за реформи за 2013 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (10)

               Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е реалистичен за 2013 г. Правителството предвижда растеж на БВП от 1,2 % и 2,2 % съответно за 2013 г. и 2014 г., докато Комисията прогнозира 1,5 % и 2,5 %. Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за конвергенция, е да се осигури дългосрочна устойчивост на публичните финанси, като се спазват правилата на шведската бюджетна рамка, включително целта да се постигне излишък от средно 1 % от БВП в нетното финансиране в консолидирания държавен бюджет по време на целия икономически цикъл. Общото бюджетно салдо премина от малък излишък в размер на 0,2 % от БВП през 2011 г. в дефицит от 0,5 % през 2012 г. В програмата за конвергенция се потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ) от – 1,0 % от БВП. СБЦ съответства на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. В програмата за конвергенция се предвижда структурното салдо по консолидирания държавен бюджет, преизчислено от Комисията, да се подобри от незначителен дефицит в размер около 0,4 % от БВП през 2012—2013 г. в излишък през 2014 г. и след това. Следователно СБЦ вероятно ще бъде постигната през периода на програмата. Според информацията, представена в програмата за конвергенция, темпът на нарастване на бюджетните разходи с изключени дискреционни мерки по отношение на приходите ще надхвърли съответния референтен темп на растежа на потенциалния БВП през 2012 г. и 2013 г., но през 2014 г. ще бъде по-нисък от него. Дори като се вземе предвид вероятността от допълнителни експанзионистични дискреционни мерки през 2014 г., рисковете по отношение на бюджетните цели са ограничени. Съгласно програмата за конвергенция се предвижда съотношението дълг/БВП, което е под 60 % от референтната стойност на БВП, да се увеличи временно до 42 % от БВП през 2013 г., след което през 2015 г. да намалее отново под 40 % от БВП. Прогнозата на Комисията е, че през 2014 г. съотношението дълг/БВП ще спадне до 39 %.

               (11)

               Високата задлъжнялост на частния сектор (235 % от БВП през 2012 г.) продължава да предизвиква загриженост. Дълговете на домакинствата, които се колебаят около 80 % от БВП или грубо пресметнато 170 % от разполагаемите доходи, се стабилизираха едва неотдавна и е малко вероятно да спаднат в близко бъдеще предвид продължаващото нарастване на кредитите и бавната ипотечна амортизация. Настоящото данъчно приспадане на лихвите и ниските постоянни данъци върху недвижимите имоти играят роля за „благоприятстването на задлъжнялостта“ в данъчното облагане на жилищата в Швеция, което допринася за високите равнища на задлъжнялост. Освен това сравнително голямата разлика между пределните ефективни данъчни ставки за дълг и за собствен капитал при нови инвестиции е показателна за трайното благоприятстване на дълговото финансиране на дружествата. Швеция наскоро ограничи правото на данъчно приспадане на лихви в рамките на група, но липсва всеобхватна система за коригиране на неравнопоставеността на данъчното облагане на дълг и собствен капитал. Размерът на корпоративния дълг остава значителен и съответства на 149 % от БВП.

               (12)

               Въпреки че шведският жилищен пазар е стабилен през последните години, той остава потенциален източник на нестабилност. По отношение на предлагането шведският жилищен пазар се характеризира с някои недостатъци, които могат да допринесат за повишаването на цените на жилищата и възникването на нежелателни последици от блокиране на пазара. Шведските инвестиции за строителство са само половината от тези на другите скандинавски страни както по отношение на БВП, така и на населението. Понастоящем често са необходими няколко години за започването на нов проект поради дългите процедури на общинско равнище. Рационализирането на тези процедури ще увеличи гъвкавостта на предлагането на жилища, ще насърчи конкуренцията в строителния сектор и ще намали разходите за строителство. Необходими са по-нататъшни реформи на системата за определяне на размера на наемите, за да се позволи на пазарните сили да постигнат оптимално предлагане на жилища под наем на справедливо равнище. Също така е вероятно преодоляването на недостатъците на жилищния пазар да спомогне за намаляването на дълговете на домакинствата, тъй като тези въпроси са свързани помежду си.

               (13)

               В Швеция равнището на безработица при младите хора, хората с мигрантски произход и тези с ниска квалификация като цяло остава значително над това за останалата част от населението в трудоспособна възраст и над средното за ЕС. Швеция предприе голям брой нови подходящи мерки за справяне с този проблем. Мерките, целящи включването на хората с мигрантски произход в пазара на труда, вече дават начални резултати по отношение на понижаването на равнището на безработица, но са необходими постоянни усилия за намаляване на разминаването между тях и останалата част от населението. Все още не се забелязват осезаеми ползи за младите хора от мерките. Въпреки това редица обещаващи мерки са въведени или предстои прилагането им. Те включват подкрепа за споразуменията за начално назначаване на работа в контекста на шведския модел за определяне на заплатите от напълно независими социални партньори. Усилията за поощряване на чиракуването и другите видове професионално обучение в процеса на работа също така са безспорно целесъобразни, но трябва да бъдат по-амбициозни, за да постигнат желаното въздействие. Има основание да се продължава с прегледа на законодателството за защита на заетостта и използването на предимствата на гарантирането на работа за младите хора. По-тясно определените мерки, насочени към тези, които са в най-голяма нужда, следва да се предпочитат пред общите субсидии. Съгласно шведската схема за гарантиране на заетост на младежите, които търсят работа чрез публичните служби по заетостта и са безработни повече от 90 дена, се предлагат целеви услуги с оглед повишаването на техните шансове за намиране на работно място и възможности за образование. Тази гаранционна схема обаче изглежда не толкова ефективно насочена към младите хора, които не са ангажирани в никаква форма на образование или обучение или не са регистрирани в публичните служби по заетостта. В съответствие с препоръката за 2012 г. Швеция е възложила изготвянето на преглед на въздействието на намалената ставка на ДДС за ресторантите и кетъринг услугите върху цените, възнагражденията и заетостта на младите хора, чиито предварителни резултати следва да бъдат представени през януари 2014 г., а окончателните заключения — през 2016 г. Този преглед ще бъде от значение предвид изразените опасения относно разходната ефективност, свързана с тази мярка.

               (14)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция. Тя извърши оценка на програмата за конвергенция и националната програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (15)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (16)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени в препоръки 2 и 3 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия в периода 2013—2014 г.:

               1.

               Да прилага мерките, необходими за провеждането на бюджетна политика, благоприятстваща растежа, и да запази стабилна бюджетна позиция, като гарантира съответствието със СБЦ през периода на програмата.

               2.

               Да продължи с мерките против рисковете, свързани с частния дълг, чрез намалено „благоприятстване на задлъжнялостта“ в данъчното облагане на жилищата и чрез постепенното премахване на данъчното приспадане на лихвите по ипотеки или/и увеличаване на данъка върху недвижимите имоти. Да предприеме по-нататъшни мерки за насърчаване на предпазливото отпускане на заеми посредством поощряване на амортизацията на ипотеки. Да намали допълнително „благоприятстването на задлъжнялостта“ в корпоративното облагане.

               3.

               Да подобри ефикасността на пазара на жилища чрез трайни реформи на системата за определяне на наемите и укрепване на свободното договаряне между отделните наематели и наемодатели. Да насърчи нарастването на конкуренцията в строителния сектор и да направи преглед на процедурите по планиране, зониране и одобряване с цел увеличаване на прозрачността, съкращаване на сроковете за реализация на проектите и намаляване на пречките за навлизане на пазара за строителните дружества.

               4.

               Да увеличи усилията за по-голямо включване в пазара на труда на нискоквалифицираните млади хора и хората с мигрантски произход с по-активни и целенасочени мерки за повишаване на шансовете им за намиране на работа и на търсенето на работна ръка от тези групи. Да положи повече усилия за улесняване на прехода от училище към работа, включително чрез по-широкото използване на обучение в процеса на работа, чиракуване и други форми на договори, които съчетават заетостта и образованието. Да доразвие схемата „Гаранция за младежта“, така че да бъдат обхванати по-добре младите хора, които не са включени във форма на образование или обучение. Да завърши, като направи съответните заключения, прегледа на ефективността на понастоящем занижената ставка на ДДС за ресторантите и кетъринг услугите за създаването на работни места.

      Съставено в Брюксел на 9 юли 2013 година.

            За Съвета

            Председател

         R. ŠADŽIUS

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат и през 2013 г. с Решение 2013/208/ЕС на Съвета от 22 април 2013 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 118, 30.4.2013 г., стр. 21).

      (4)  ОВ C 219, 24.7.2012 г., стр. 85.

      (5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка (ЕС) 2017/84 на Комисията от 16 януари 2017 година относно наблюдението на въглеводородите от минерални масла в храните и в материалите и предметите, предназначени за контакт с храни (Текст от значение за ЕИП. )

text:
               17.1.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 12/95

         ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2017/84 НА КОМИСИЯТА
   от 16 януари 2017 година
   относно наблюдението на въглеводородите от минерални масла в храните и в материалите и предметите, предназначени за контакт с храни
   (текст от значение за ЕИП)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Въглеводородите от минерални масла са химични съединения, получени главно от суров нефт, но и произвеждани по синтетичен път от въглища, природен газ и биомаса. Те могат да присъстват в храните в резултат на замърсяване на околната среда, от смазочни масла за машини, използвани при прибиране на реколтата и производството на храни, от спомагателни средства за обработка, добавки в храните и материали, предназначени за контакт с храни. Въглеводородите от минерални масла за хранителни цели се обработват по такъв начин, че съдържанието на ароматни въглеводороди от минерални масла да е сведено до минимум.

               (2)

               През 2012 г. Експертната група по замърсителите в хранителната верига (CONTAM) към Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) заключи (1), че потенциалните последици за здравето на човека от някои групи вещества, сред които и въглеводородите от минерални масла, варират значително. Ароматните въглеводороди от минерални масла могат да действат като генотоксични канцерогенни вещества, докато някои наситени въглеводороди от минерални масла могат да се натрупват в човешките тъкани и да оказват неблагоприятно въздействие върху черния дроб. Тъй като някои ароматни въглеводороди от минерални масла се считат за мутагенни и канцерогенни, важно е наблюдението да бъде организирано по начин, който позволява да се разбере по-добре относителното присъствие на наситени и ароматни въглеводороди от минерални масла в хранителни стоки, които са основни фактори за експозицията чрез храната.

               (3)

               Тъй като има подозрения, че миграцията от материали, предназначени за контакт с храни, като опаковки от хартия и картон, допринася значително за общата експозиция, наблюдението следва да включва предварително опаковани храни, опаковъчни материали и наличието на функционални бариери, както и оборудването, използвано за съхранение и преработка. Някои параметри могат да повишат миграцията на въглеводороди от минерални масла от опаковките в храните, като например срокът и условията на съхранение. Тъй като въглеводородите от минерални масла се установяват по-лесно в големи количества, при стратегията за вземане на проби следва да се вземат предвид тези параметри, когато миграцията им е най-висока.

               (4)

               За да гарантират надеждността на получените аналитични данни, държавите членки следва да осигурят наличието на подходящо аналитично оборудване и достатъчно опит в анализа на въглеводороди от минерални масла в храните и в материалите, предназначени за контакт с храни, преди генерирането на аналитичните резултати.

               (5)

               За да се гарантира единно прилагане на настоящата препоръка, референтната лаборатория на ЕС за материали, предназначени за контакт с храни, следва да предостави допълнителни насоки на компетентните органи на държавите членки и други заинтересовани страни, включително насоки за информацията, която може да бъде събрана по време на разследванията, както и методите за вземане на проби и анализ,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               Държавите членки с активното участие на стопанските субекти в областта на храните, производителите, преработвателите и дистрибуторите на материали, предназначени за контакт с храни, и други заинтересовани страни, следва да осъществяват наблюдение на наличието на въглеводороди от минерални масла в храните през 2017 и 2018 г. Наблюдението следва да обхваща животински мазнини, хляб и хлебчета и фини печива, зърнени закуски и захарни изделия (включително шоколад) и какао, месо от риба, рибни продукти (консервирана риба), зърна за консумация от човека, сладоледи и десерти, маслодайни семена, макаронени изделия, продукти, получени от зърнени култури, варива, колбаси, черупкови плодове, растителни масла, както и материалите, предназначени за контакт с храни, използвани за тези продукти.

               2.

               За да се гарантира единно прилагане на настоящата препоръка, както и за генериране на надеждни и съпоставими резултати от наблюдението, следва да се спазват специални насоки, разработени в контекста на настоящата препоръка от референтната лаборатория на ЕС за материали, предназначени за контакт с храни („насоките“). Тъй като такива насоки все още не съществуват, държавите членки, в сътрудничество с референтната лаборатория на ЕС за материали, предназначени за контакт с храни, следва да разработят тези насоки в съответствие със своите потребности от изграждането на аналитичен капацитет.

               3.

               Държавите членки следва да вземат проби от храни в съответствие с разпоредбите, предвидени в Регламент (ЕО) № 333/2007 на Комисията (2). Взимането на проби следва да включва пропорционален брой предварително опаковани храни. Вземането на проби от материали, предназначени за контакт с храни, следва да се извършва в съответствие с най-добрите практики, подходящи за определени материали или предмети, както е предвидено в насоките. Други възможни източници на въглеводороди от минерални масла, свързани с използването на други материали, предназначени за контакт с храни, във веригата на доставки, например по време на съхранение или преработка, следва да бъдат проучени, когато има ясни признаци, че те допринасят за наличието на въглеводороди от минерални масла. Вземането на проби от предварително опаковани храни следва да бъде насочено предимно към стоки, които са по-близо до изтичането на минималния срок на трайност, и когато съхранението или преработката се извършват при относително топли условия.

               4.

               Пробите следва да се анализират във вида, в който се предлагат на пазара. При предварително опакованите храни нивото на въглеводороди от минерални масла следва да бъде определено както в храните, така и в материалите, предназначени за контакт с храни, в случай че те са предполагаемият източник на установени въглеводороди от минерални масла. Следва да се обърне особено внимание на разликите между наситени и ароматни въглеводороди от минерални масла и на тълкуването на резултатите от анализа, за да се гарантира, че получените данни са надеждни и съпоставими. Държавите членки, които възнамеряват да анализират наличието на наситени и ароматни въглеводороди от минерални масла в храни и в материали, предназначени за контакт с храни, могат да поискат техническа помощ от референтната лаборатория на ЕС за материали, предназначени за контакт с храни.

               5.

               В случаите, когато в храни са открити въглеводороди от минерални масла, държавите членки следва да проведат допълнителни разследвания в предприятията за храни, за да установят възможния източник или източници. При възможност разследванията следва да обхващат системите, прилагани от стопанския субект в областта на храните, които могат да повлияят или контролират замърсяването (напр. методите за производство и преработка, анализа на опасностите и контрола в критични точки (HACCP) или сходни системи или мерки, предприети за предотвратяване на тяхното наличие).

               6.

               В случаите, когато наличието на въглеводороди от минерални масла е установено или идва от материали, предназначени за контакт с храни, държавите членки следва да съберат данни за материалите, предназначени за контакт с храни (напр. вида и състава на материала на опаковката, наличието на функционална бариера, срока на годност на опакованата храна), и да проведат допълнително разследване в предприятията на производителите, преработвателите и дистрибуторите на материали, предназначени за контакт с храни, за да се установят системите, прилагани от съответните предприятия (напр. методите на производство и преработка на материали, предназначени за контакт с храни, и документацията, изисквана съгласно Регламент (ЕО) № 2023/2006 на Комисията (3) относно добрите производствени практики), както е посочено в насоките.

               7.

               Държавите членки, стопанските субекти в областта на храните, производителите, преработвателите и дистрибуторите на материали, предназначени за контакт с храни, и други заинтересовани страни следва да предоставят на ЕОБХ данните от наблюдението, изразени на база цяла маса, заедно с информацията и в електронния формат за докладване, определени от ЕОБХ, с оглед на това те да бъдат обединени в една база данни. За предпочитане е те да предоставят данните от наблюдението до 1 октомври 2017 г., а впоследствие — до 1 октомври 2018 г. Последните резултати следва да бъдат предоставени до 28 февруари 2019 г. Потенциално наличните данни за наличие на веществата от 2016 г., които все още не са предоставени, трябва да бъдат предадени в съответствие със същите условия при първа възможност.

      Съставено в Брюксел на 16 януари 2017 година.

            За Комисията

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Член на Комисията

      (1)  Експертна група на ЕОБХ по замърсителите в хранителната верига (CONTAM); Научно становище относно въглеводородите от минерални масла в храните. Бюлетин на ЕОБХ (EFSA Journal) 2012;10(6):2704. p. 185 pp., doi:10.2903/j.efsa.2012.2704.

      (2)  Регламент (ЕО) № 333/2007 на Комисията от 28 март 2007 г. за определяне на методите за вземане на проби и анализ за официалния контрол върху съдържанието на олово, кадмий, живак, неорганичен калай, 3-MCPD и бензо[a]пирен в храни (ОВ L 88, 29.3.2007 г., стр. 29).

      (3)  Регламент (EО) № 2023/2006 на Комисията от 22 декември 2006 г. относно добра производствена практика за материали и предмети, предназначени за контакт с храни (ОВ L 384, 29.12.2006 г., стр. 75).


title: Препоръка на Европейската централна банка от 17 април 2013 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Oesterreichische Nationalbank (ЕЦБ/2013/8)

text:
               23.4.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 115/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 17 април 2013 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Oesterreichische Nationalbank
   (ЕЦБ/2013/8)
   2013/C 115/01
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на държавите-членки, чиято парична единица е еврото, се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               След изменението му член 37, параграф 1 от Закона за Oesterreichische Nationalbank понастоящем предвижда, че всяка година общото събрание на Oesterreichische Nationalbank избира един външен одитор и един заместник външен одитор, вместо двама външни одитори и двама заместник външни одитори. Заместник външният одитор бива упълномощен само в случай, че външният одитор е възпрепятстван да извърши одита.

               (3)

               Мандатите както на настоящите външни одитори, така и на настоящите заместник външни одитори на Oesterreichische Nationalbank, изтекоха след края на одита за финансовата 2012 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2013 година.

               (4)

               Oesterreichische Nationalbank избра KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG за свой външен одитор и PwC Wirtschaftsprüfung GmbH за свой нов заместник външен одитор за финансовата 2013 година.

               (5)

               Мандатите на външния одитор и на заместник външния одитор могат да бъдат подновявани всяка година, и в двата случая за срок общо не по-дълъг от пет години,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               Препоръчва KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG да бъде назначен за външен одитор на Oesterreichische Nationalbank за финансовата 2013 година.

               2.

               Препоръчва PwC Wirtschaftsprüfung GmbH да бъде назначен за заместник външен одитор на Oesterreichische Nationalbank за финансовата 2013 година.

               3.

               Мандатите на външния одитор и на заместник външния одитор могат да бъдат подновявани всяка година. И в двата случая мандатът не следва да превишава срок общо по-дълъг от пет години, изтичащ най-късно с финансовата 2017 година.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 17 април 2013 година.

            Председател на ЕЦБ

         Mario DRAGHI


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION With a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Ireland

text:
   BG
BG    BG
 ---pagebreak---                 ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
                                             Брюксел, 3.12.2010
                                             SEC(2010) 1515 окончателен
                                  Препоръка за
                          ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   за прекратяване на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит в Ирландия
                           (представена от Комисията)
BG                                      1                                  BG
 ---pagebreak---                                         Препоръка за
                                ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
        за прекратяване на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит в Ирландия
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално
   член 126, параграф 7 във връзка с член 126, параграф 13 от него,
   като взе предвид препоръката на Комисията,
   като има предвид, че:
   (1) Съгласно член 126, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския
   съюз (ДФЕС) държавите-членки избягват прекомерен бюджетен дефицит.
   (2) Основната цел, залегнала в Пакта за стабилност и растеж, е осигуряването на
   стабилни публични финанси като средство за засилване на предпоставките за ценова
   стабилност и висок устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.
   (3) Реформата на Пакта за стабилност и растеж от 2005 г. бе насочена към повишаване
   на неговата ефективност и икономическа основа и към запазване на устойчивостта на
   публичните финанси в дългосрочен план. По-специално тя имаше за цел да гарантира,
   че икономическият и бюджетният контекст се отчита изцяло на всеки етап от
   процедурата при прекомерен дефицит (ППД). По този начин Пактът за стабилност и
   растеж осигурява рамката на държавните политики за бързо възстановяване на
   стабилното състояние на бюджета, като в същото време се отчита икономическата
   ситуация.
   (4) В член 3, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1467/97 се посочва, че ако са били
   предприети ефективни действия съгласно препоръката по член 126, параграф 7 от
   Договора и след приемане на препоръката са възникнали неочаквани неблагоприятни
   икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси,
   Съветът може да реши по препоръка на Комисията да приеме преразгледана препоръка
   по член 126, параграф 7 от Договора.
   (5) На 27 април 2009 г. Съветът реши — в съответствие с член 104, параграф 6 от
   Договора за създаване на Европейската общност, — че в Ирландия съществува
   прекомерен дефицит и издаде препоръки за коригиране на прекомерния дефицит най-
   късно до 2013 г. Съветът също така определи 27 октомври 2009 г. за краен срок за
   предприемане на ефективни действия.
   (6) На 2 декември 2009 г. Съветът заключи, че макар ирландските власти да са
   предприели ефективни действия в съответствие с препоръките на Съвета от 27 април
   2009 г., може да се приеме, че в Ирландия са възникнали неочаквани неблагоприятни
   икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси.
   Следователно Съветът прие преразгледана препоръка по член 126, параграф 7 от
BG                                            2                                        BG
 ---pagebreak---    Договора, с която крайният срок за коригиране на прекомерния дефицит се отлага до
   2014 г.
   (7) На 13 юли 2010 г. Съветът заключи, че ирландските власти са предприели
   ефективни действия в съответствие с препоръките на Съвета.
   (8) Според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г., въз основа на
   които бяха изготвени препоръките по член 104, параграф 7 от Договора, отправени от
   Съвета към Ирландия през декември 2009 г., се очакваше свиване на реалния БВП с
   1,4 % през 2010 г., последвано от увеличение с 2,6 % през 2011 г. Съгласно прогнозите
   на службите на Комисията от есента на 2010 г. и последната оценка, изготвена от тях,
   спадът на БВП за 2010 г. е само 0,2 %. Икономическите перспективи през последните
   месеци обаче се влошиха, като в момента се очаква, че растежът на реалния БВП
   за 2011 г. ще бъде 0,9 %, а за 2012 г. — 1,9 %, съгласно прогнозите на службите на
   Комисията от есента на 2010 г. Същевременно се оказа, че въздействието на кризата
   върху финансовия сектор е много по-мащабно от очакваното. Мерките за подпомагане,
   които се считат за необходими с оглед да се запази финансовата стабилност и да се
   възстанови доверието в банковия сектор, а оттам — да се подпомогне възстановяването
   на устойчивия растеж на икономиката, имат много висока допълнителна цена за
   бюджета. В резултат на непредвидените капиталови инжекции в банковия сектор и
   увеличение на разходите за държавното финансиране се очаква съотношението на
   лихвените разходи спрямо БВП да нарасне до 2014 г. с 2,3 процентни пункта в
   сравнение с прогнозите в програмата за стабилност от декември 2009 г.
   (9) Вследствие на това фискалната ситуация е значително по-неблагоприятна от
   очакваното, като прогнозите на службите на Комисията от есента на 2010 г. сочат, че се
   очаква номиналният дефицит по консолидирания държавен бюджет за 2010 г. да
   достигне до 32,3 % от БВП. Това е отражение на мащабните еднократни мерки за
   подпомагане на банковия сектор. Без тях очакваният дефицит за 2010 г. вероятно щеше
   да бъде 12,5 % от БВП. Този показател е по-неблагоприятен от прогнозираната
   стойност от 11,6 % от БВП, посочена в актуализацията на програмата за стабилност от
   декември 2009 г., но е много по-добър от прогнозираните 14,7 % от БВП съгласно
   хипотезата за запазване на политиката, съдържаща се в прогнозите на службите на
   Комисията от есента на 2009 г., които са в основата на препоръката на Съвета от
   декември 2009 г. Във връзка с тази хипотеза за липса на промени в политиката и в
   съответствие с препоръката на Съвета от декември 2009 г. в бюджета за 2010 г. бе
   включен пакет от мерки за фискална консолидация в размер на 2½ % от БВП, които
   бяха приложени изцяло. Приблизителните оценки сочат, че през 2010 г. коригираният
   спрямо фазата на икономическия цикъл дефицит минус еднократните мерки е нараснал
   с 1¼ процентни пункта от БВП до приблизително 11 % от БВП. Това обаче е по-скоро
   отражение на промените в равнищата на еластичност на приходите по време на
   дълбоката рецесия, отколкото на дискреционните мерки. Точно обратното — от средата
   на 2008 г. насам бяха приети мащабни пакети от мерки за консолидация, които в
   периода 2009—2010 г. достигнаха до около 9 % от БВП.
   (10) Прогнозите сочат, че в периода непосредствено след кризата ирландската
   икономика ще регистрира по-ниски темпове на растеж в сравнение с периода на възход
   преди нея. Според прогнозите от есента на 2010 г., изготвени от службите на
   Комисията, растежът на реалния БВП през 2011 г. ще бъде 0,9 %, а през 2012 г. —
   1,9 %. Сегашните оценки на Комисията предвиждат, че растежът на реалния БВП през
   2013 г. ще бъде 2,5 %, през 2014 г. ще е 3,0 %, а през 2015 г. ще се задържи на същото
BG                                             3                                          BG
 ---pagebreak---    равнище от 3 %. Очаква се, че изменението на цените също ще бъде умерено. Според
   прогнозите на службите на Комисията от есента на 2010 г. номиналният БВП ще
   нарасне с 1,3 % през 2011 г. и с 2,7 % през 2012 г, като сегашните прогнози на
   Комисията сочат, че увеличението за 2013 г. ще е 3,8 %, за 2014 г. то ще бъде 4,6 %, а за
   2015 г. — 4,8 %. Въз основа на тези макроикономически хипотези понижаването на
   бюджетния дефицит до под 3 % от БВП до 2015 г. ще изисква подобрение в
   структурното салдо от поне 9½ % от БВП за периода 2011—2015 г.
   (11) Като цяло, предвид горепосочените съображения, може да се счита, че след
   приемането на препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от Договора са
   възникнали неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими
   отрицателни последици за държавните финанси. Също така остава в сила заключението
   на Съвета от 13 юли 2010 г., според което Ирландия е предприела действия,
   представляващи адекватен напредък към коригиране на прекомерния дефицит. Накрая,
   предвид по-високия начален размер на бюджетния дефицит, допълнително влошен
   поради по-неблагоприятната макроикономическа перспектива и по-високите от
   очакваното лихвени разходи, постигането на първоначално заложеното намаляване на
   дефицита е непостижимо. В този контекст е оправдано изготвянето на преразгледани
   препоръки по член 126, параграф 7 от Договора, с които крайният срок за коригиране
   на прекомерния дефицит се удължава с една година — до 2015 г.
   (12) Брутният държавен дълг нарасна от 25 % от БВП през 2007 г. до 65,5 % от БВП в
   края на 2009 г., с което бе превишена залегналата в Договора референтна стойност от
   60 % от БВП. Прогнозите на службите на Комисията от есента на 2010 г. сочат, че към
   края на 2010 г. това съотношение може да нарасне до 97,4 % от БВП. Основна причина
   за увеличението спрямо ниското равнище отпреди кризата е високият първичен
   дефицит по консолидирания държавен бюджет, възникнал по време на тази криза.
   Мерките за подпомагане на нестабилния банков сектор оказаха значителен принос за
   нарастването на дефицита и дълга през 2009 г. и 2010 г. с около 22½ процентни пункта
   от БВП с натрупване за двете години. Освен това повишените лихвени плащания
   спомагат за нарастването на дълга. Постигането на ревизираното намаляване на
   дефицита, при което през 2015 г. размерът му ще е под 3 % от БВП, означава
   съотношението на дълга да се стабилизира през 2013 г., след което да започне да
   намалява. Динамиката на дълга зависи от няколко извънбюджетни операции, които
   според прогнозите ще увеличат съотношението на дълга към БВП с 5,3 процентни
   пункта през 2011 г. и с 0,8 процентни пункта през 2010 г. и ще го намалят с
   1,3 процентни пункта през 2013 г., с 1,1 процентни пункта през 2014 г. и с 1 процентен
   пункт през 2015 г. Те включват планирани капиталови инжекции за банки и намаляване
   на паричните резерви през 2011 г., както и разлики между отчитането на лихвените
   плащания на начислена и на касова основа.
   (13) На 24 ноември 2010 г. властите публикуваха комплексен Национален план за
   възстановяване за периода 2011—2014 г., съдържащ подробни планове за фискална
   консолидация, насочени към установяване на низходяща тенденция на брутния
   държавен дълг чрез намаляване на дефицита през целия обхванат от плана период. В
   рамките на този период се предвижда общо подобрение на бюджетното салдо в размер
   на 15 милиарда EUR, с което на практика се удвоява сумата за корекция
   от 7,5 милиарда EUR, предвидена в актуализацията на програмата за стабилност от
   декември 2009 г. Очевидно е, че за началото на периода е предвидена по-мащабна
   корекция, като за 2011 г. е планиран пакет от мерки за консолидация в размер на
   6 милиарда EUR. Предвижда се две трети от корекцията да бъде по отношение на
BG                                            4                                              BG
 ---pagebreak---    разходите. В плана също така се набелязват структурни реформи, най-вече на пазара на
   труда. Освен това властите са разработили комплексна стратегия за преструктуриране
   на финансовия сектор. Нейната цел е да се възстанови доверието в сектора, да се
   извърши значително съкращение на неговите размери, да се обособят жизнеспособните
   елементи на системата и да се възстанови ефективното функциониране на сектора с
   помощта на адекватни мерки за рекапитализация.
   (14) От съществено значение ще бъде да се преодолее слабостта на бюджетната рамка,
   за да се засили надеждността на средносрочната стратегия за консолидация. Ирландия
   следва да приеме и прилага фискалното правило, според което всички допълнителни
   непланирани приходи в периода 2011—2015 г. се разпределят за намаляване на
   дефицита и дълга. Съгласно предложението, формулирано в Националния план за
   възстановяване за периода 2011—2014 г., Ирландия следва да създаде бюджетен
   консултативен съвет, който да изготвя независими оценки на състоянието на
   държавния бюджет и прогнози. Накрая, планираната корекция следва да бъде
   подкрепена чрез приемане на закон за фискалната отговорност, въвеждащ
   средносрочна рамка за разходите със задължителни многогодишни тавани за разходите
   във всяка сфера. Това следва да се извърши, като се вземат предвид всички ревизирани
   реформи за икономическо управление на равнище ЕС и се използва опитът от
   прилаганите досега реформи.
   (15) Дългосрочното въздействие върху бюджета на застаряването на населението в
   Ирландия е над средното за ЕС равнище, най-вече поради прогнозираното относително
   високо нарастване през следващите десетилетия на разходите за пенсии. Състоянието
   на бюджета през 2010 г. утежнява допълнително бюджетното въздействие на
   застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси.
   Подобряването на първичния баланс в средносрочен план и по-нататъшните реформи
   биха допринесли за ограничаване на рисковете пред дългосрочната стабилност на
   публичните финанси.
   (16) Във връзка със засиления надзор в рамките на ППД, който изглежда необходим с
   оглед на срока за коригиране на прекомерния дефицит, ще се изисква редовно и
   навременно проследяване на напредъка, постигнат по прилагане на стратегията за
   фискална консолидация. В този контекст в актуализациите на програмата за стабилност
   на Ирландия, които ще бъдат изготвяни между 2009 г. и 2015 г., може да бъде включена
   отделна глава, посветена на този въпрос. Също така ще се извършва наблюдение на
   фискалните цели в съответствие с разпоредбите от програмата за финансова помощ за
   Ирландия, както се посочва в решението на Съвета от [7] декември 2010 г. относно
   отпускане на Ирландия на финансова помощ от Съюза, адресирано до Ирландия,
   ПРЕПОРЪЧВА:
   1.       Като се признава, че по-неблагоприятното състояние на бюджета на Ирландия
            през 2010 г. е причинено от въздействието на кризата върху държавните
            приходи и финансовия сектор, в резултат на което се наложи прилагането на
            мащабни мерки за подпомагане на финансовия сектор, ирландските власти
            следва да прекратят съществуващия прекомерен дефицит до 2015 г.
   2.       Ирландските власти следва да намалят по надежден и устойчив начин
            дефицита по консолидирания държавен бюджет под 3 % от БВП, като
BG                                           5                                          BG
 ---pagebreak---        предприемат мерки в средносрочен план. За тази цел ирландските власти
       следва по-специално:
       а) да приложат мерки, които гарантират, че дефицитът по консолидирания
       държавен бюджет няма да надхвърли 10,6 % от прогнозирания БВП
       през 2011 г., 8,6 % от БВП през 2012 г., 7,5 % от БВП през 2013 г., 5,1 % от
       БВП през 2014 г. и 2,9 % от БВП през 2015 г., и съгласно които в
       прогнозирания годишен дефицит не е включен възможният пряк ефект от
       потенциални мерки за подпомагане на банковия сектор в контекста на
       държавната стратегия за финансовия сектор, както се посочва в Меморандума
       за икономическите и финансови политики (МИФП) и се конкретизира в
       Меморандума за разбирателство, който предстои да бъде подписан между
       Комисията и ирландските власти. Ирландия следва да има готовност да
       предприеме допълнителни мерки за консолидация, за да гарантира понижаване
       на дефицита до под 3 % от БВП през 2015 г., в случай че възникнат рискове
       пред изпълнението на бюджетните цели. Този план за намаляване на дефицита
       също така е в съответствие с предварителното становище на Евростат относно
       счетоводното третиране по европейската система от сметки ESA95 за времето
       на отчитане на лихвените плащания върху записите на заповед, платими на
       Anglo Irish Bank1, поради което евентуално преразглеждане на това становище
       би довело до преразглеждане на плана за дефицита;
       б) да постигнат подобряване на структурното салдо с най-малко 9½ % от БВП
       за периода 2011—2015 г.
   3.  Освен това ирландските власти следва да използват всяка възможност,
       включително тези, които произтичат от евентуалните по-благоприятни
       икономически условия, за да ускорят намалението на съотношението на
       брутния дълг в посока към референтната стойност от 60 % от БВП.
   4.  За да се ограничат рисковете за корекцията, Ирландия следва да създаде
       бюджетен консултативен съвет, който да изготвя независими оценки на
       състоянието на държавния бюджет и прогнози. Ирландия следва да приеме
       закон за фискалната отговорност, въвеждащ средносрочна рамка за разходите
       със задължителни многогодишни тавани за разходите във всяка сфера.
   5.  За да се намалят рисковете за дългосрочната устойчивост на публичните
       финанси, ирландските власти следва да предприемат допълнителна реформа на
       социалноосигурителната система.
   6.  Като краен срок, до който ирландското правителство трябва да предприеме
       ефективни действия и да конкретизира мерките за постигане на напредък в
       коригирането на прекомерния дефицит, Съветът определя 7 юни 2011 г.
       Ефективността на действията ще бъде оценена чрез отчитане на промените в
       икономиката в сравнение с икономическите перспективи, представени в
       прогнозите на службите на Комисията от есента на 2010 г.
   1
      Вж .
BG                                       6                                          BG
 ---pagebreak---    Ирландските власти следва да докладват за постигнатия напредък при прилагането на
   тези препоръки в отделна глава, включена в актуализациите на програмите за
   стабилност, които ще бъдат изготвени между 2011 г. и 2015 г.
   Освен това Съветът призовава ирландските власти да проведат реформите за
   увеличаване на потенциалния растеж на БВП. В допълнение Ирландия се приканва да
   положи усилия за бързо възобновяване на устойчивия растеж в средносрочен план чрез
   мерки за увеличаване на производителността и целесъобразна политика в областта на
   трудовите възнаграждения с оглед възстановяване на конкурентоспособността.
   Адресат на настоящата препоръка е Ирландия.
   Съставено в Брюксел на година.
                                          За Съвета
                                          Председател
BG                                          7                                         BG


Важна правна забележка

|

52008DC0070

Препоръка на Комисията към Съвета относно участието на Европейската общност в преговори за правно обвързващ инструмент относно живака във връзка с Решение 24/3 на Управителния съвет на Програмата на ООН за околната среда (UNEP)  /* COM/2008/0070 окончателен */

	[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |Брюксел, 12.2.2008COM(2008) 70 окончателенПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА КЪМ СЪВЕТАотносно участието на Европейската общност в преговори за правно обвързващ инструмент относно живака във връзка с Решение 24/3 на Управителния съвет на Програмата на ООН за околната среда (UNEP)А. ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ1. ЦелиЦелта на Препоръката е да осигури надеждна, последователна и ефикасна позиция на Общността за преговори в предстоящия процес, стартиран от Управителния съвет на Програмата на ООН за околната среда (UNEP) на неговата ХХІV сесия (Решение 24/3 за мениджмънт на химикали) с оглед да се приеме международен правно обвързващ инструмент относно живака.2. Общ контекстUNEP прзна още през 2003 г., че има достатъчно доказателства за значително глобално отрицателно въздействие от живака и неговите съединения, което дава основание за по-нататъшни международни действия за намаляване на риска за човешкото здраве и околната среда от изпускането на живак и негови съединения в околната среда. Решението, с което беше приета „Програма за международни действия относно живака“, обаче не призова за никакви правно обвързващи действия относно живака в глобален мащаб.На своята ХХІІІ сесия Управителният съвет (УС) прие Решение 23/9, с което за следващата сесия беше оставено да се прецени „нуждата от по-нататъшни действия относно живака, като се разгледат всички възможности, включително тази за правно обвързващ инструмент, партньорства и други действия“.На ХХІV сесия на УС на UNEP беше възобновен дебатът за нуждата от правно обвързващ инструмент на международно равнище. Все още не се удаде постигането на споразумение. УС все пак взе решение за списък от приоритетни въпроси, включително намаляване на глобалното търсене и предлагане на живак, и създаде нарочна отворена работна група (AHOEWG) с мандат да проучи за всеки един от приоритетите гамата от налични мерки и стратегии за отговор, приложимостта и ефективността на доброволните и правно обвързващите подходи, възможностите за прилагане, разходите и ползите от тези мерки и стратегии[1].Планирано е нарочната отворена работна група да заседава два пъти – веднъж преди Х-та специална сесия на УС на UNEP в седмицата от 12.11.2007 г. и втори път между тази специална сесия и редовната ХХV сесия на УС на UNEP, планирана за февруари 2009 г. На групата е възложено да представи на специалната сесия доклад за хода на обсъжданията, а на ХХV-та редовна сесия – окончателен доклад, представящ възможности и препоръки за постигане на консенсус.На равнище Европейски съюз Комисията прие през 2005 г. своята Стратегия на Общността относно живака[2]. Пето действие на Стратегията гласи: „ Като активен принос към предложените глобално организирани усилия постепенно да се преустанови първичното производство на живак и да се спре повторното влизане в пазара на излишъци, … Комисията възнамерява … постепенно да преустанови износа на живак от Общността до 2011 г.“ Действие 20 постановява, че „ за намаляване в международен мащаб на предлагането на живак Комисията следва да се застъпва за постепенно глобално спиране на неговото първично производство и да насърчава други страни да спрат повторното влизане в пазара на излишъци “. В отговор на Стратегията Съветът в своя резолюция от 24 юни 2005 г. подчерта важността на това действие, но заяви също така, че това „ няма да бъде достатъчно за защита на човешкото здраве и на околната среда от отрицателните последици от изпускането на живак в околната среда “ и че следователно „ в допълнение е нужен международен ангажимент с оглед договаряне относно един правно обвързващ инструмент “.Това продължи да бъде позицията на Европейския съюз по време на ХХІV-та сесия на УС на UNEP (5—9 февруари 2007 г.). Имаше известна подкрепа за правно обвързващо регламентиране за живака на глобално равнище от африкански и южноамерикански държави, но други държави като САЩ, Канада, Китай и Индия отказаха да се ангажират най-малкото засега с подход за правно-обвързващ инструмент.Следователно е очевидно, че въведената от UNEP четиристепенна структура, както е описано по-горе, ще бъде от решаващо значение за ангажимента на международната общност за по-нататъшни действия посредством правно-обвързващ инструмент или за отдаване на предпочитание на други инструменти. Дори ако групата не е официално конструирана като орган за водене на преговори, от последните срещи на УС е очевидно, че в действителност на първия етап на своята работа тя твърде много ще действа като комисия за международни преговори. Следователно амбицията на Общността да се стигне до глобален правно-обвързващ инструмент относно живака е нужно да бъде представена и поддържана по последователен и убедителен начин. Засиленото сътрудничество, осигуряващо висококачествен принос в процеса, ще бъде от голяма важност.3. Съществуващи разпоредби на Европейската общностЖивакът е вещество, което вече до голяма степен е регламентирано от съществуващото законодателство на равнището на Общността. Отнасящите се до живака достижения на правото на ЕС се състоят от около десет директиви и решения, ограничаващи съдържанието на живак в определени продукти – от козметика до батерии – или ограничаващи пускането на пазара и използването на продукти, съдържащи живак. Обзорен списък на отнасящите се до живака правни актове на Общността е даден в глава 5.3 на оценката за въздействието, придружаваща последното предложение за Регламент относно забрана на износа и за надеждно съхранение на метален живак[3]. Друга важна част от законодателството на Общността, намираща се все още в процес на приемане, е предложението за директива относно ограничения в пускането на пазара на определени измервателни уреди, съдържащи живак[4]. Това предложение, както и самата Стратегия за живака, се допълват от оценка на въздействието.Б. ПРЕПОРЪКАС оглед на горепосоченото Комисията препоръчва:а) Съветът да упълномощи Комисията да участва от името на Европейската общност по въпроси от компетенцията на Общността в преговорите за правно-обвързващ инструмент относно живака във връзка с Решение 24/3 на УС на UNEP, като се започне с нарочна отворена работна група, създадена с настоящото решение;б) Съветът да упълномощи Комисията да води тези преговори от името на Европейската общност, като се консултира със специалния комитет, определен от Съвета и съгласно насоките за преговаряне, посочени в приложението;в) когато преговорите засягат въпроси от общата компетенция на Общността и на държавите-членки Комисията и държавите-членки следва тясно да си сътрудничат по време на преговорния процес с оглед на целите за единство в международното представяне на Европейската общност.ПРИЛОЖЕНИЕНасоки за преговаряне1. В процеса на оценка и преговаряне под егидата на UNEP Комисията да осигури разглеждането на пълната гама от мерки и налични възможности за управление на глобалния риск от живака, като се обърне особено внимание на първичното производство на живак, ограниченията в търговията с метален живак, съдържащите живак продукти и използването на живак в хлор-алкалната промишленост. Комисията да цели бързото приемане на подходящи правно обвързващи мерки, обхващащи тези въпроси и съответните субекти на световния пазар.2. Комисията да осигури съвместимостта на разпоредбите на бъдещия правно обвързващ инструмент със съответното законодателство на Общността, международните ангажименти и целите на политиката на Общността, по-специално със Стратегията на Общността относно живака.3. Комисията да гарантира, че проектът на правно-обвързващ инструмент съдържа подходящи разпоредби, позволяващи на Общността да стане страна по него.4. Комисията да информира Съвета за резултатите от преговорите и, когато е уместно, за проблеми, които евентуално могат да възникнат по време на преговорите.[1] Решение 24/3 от 9 февруари 2007 г. на УС на UNEP[2] COM(2005) 20 окончателен, 28.1.2005 г.[3] COM(2006) 636 окончателен, 26.10.2006 г.[4] COM(2006) 69 окончателен, 21.2.2006 г.