               20.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 337/113

      P8_TA(2017)0354
      Модернизиране на търговския стълб на споразумението за асоцииране между Европейския съюз и Чили
      Препоръка на Европейския парламент до Съвета от 14 септември 2017 г. относно препоръката на Европейския парламент до Съвета, Комисията и ЕСВД относно преговорите във връзка с модернизирането на търговския стълб на споразумението за асоцииране между Европейския съюз и Чили (2017/2057(INI))
      (2018/C 337/17)

         Европейският парламент,

                  —

                  като взе предвид Споразумението за асоцииране между Европейската общност и нейните държави членки, от една страна, и Република Чили, от друга страна, сключено през 2002 г., и неговия търговски стълб, влязъл в сила на 1 февруари 2003 г. (1) (оттук нататък наричано „споразумението за асоцииране“),

                  —

                  като взе предвид резултатите от шестото заседание на Съвета за асоцииране ЕС—Чили, проведено през април 2015 г. (2),

                  —

                  като взе предвид окончателната декларация, приета от Съвместния консултативен комитет (СКК) на 5 октомври 2016 г. (3),

                  —

                  като взе предвид съобщението на Комисията от 14 октомври 2015 г., озаглавено „Търговията — за всички. Към една по-отговорна търговска и инвестиционна политика“ (COM(2015)0497), и документите за размисъл на Комисията от май 2017 г. относно „Извличането на ползите от глобализацията“ (4) и „Социалното измерение на Европа“ (5) от април 2017 г.,

                  —

                  като взе предвид решенията и становищата на Съда на Европейския съюз (C-350/12 P, 2/13, 1/09) и решението на Европейския омбудсман от 6 януари 2015 г. за приключване на разследването по собствена инициатива OI/10/2014/RA относно исканията за информация и достъпа до документи (6), и като взе предвид становище 2/15 на Съда на Европейския съюз от 16 май 2017 г.,

                  —

                  като взе предвид своята резолюция от 3 февруари 2016 г., съдържаща препоръките на Европейския парламент към Комисията във връзка с преговорите за Споразумението по търговията с услуги (TiSA) (7),

                  —

                  като взе предвид измененията, приети на 4 юли 2017 г. (8), относно предложението за директива относно оповестяването на информация за корпоративния данък от страна на някои предприятия и клонове,

                  —

                  като взе предвид своите резолюции от 5 юли 2016 г. относно прилагането на препоръките на Парламента от 2010 г. относно социалните и екологичните стандарти, правата на човека и корпоративната отговорност (9) и от 25 ноември 2010 г. относно международната търговска политика в контекста на неотложните приоритети по отношение на изменението на климата (10),

                  —

                  като взе предвид проучването на Службата на ЕП за парламентарни изследвания относно „Въздействието на клаузите, свързани с правата на човека, в общото споразумение между ЕС и Мексико и Споразумението за асоцииране между ЕС и Чили“ (11),

                  —

                  като взе предвид насоките на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) относно многонационалните предприятия, ръководните принципи на ООН относно стопанската дейност и правата на човека и тристранната декларация на МОТ относно принципите за многонационалните предприятия и социалната политика, както и нейната програма за достоен труд,

                  —

                  като взе предвид Рамковата конвенция на Обединените нации от 2015 г. относно изменението на климата (Парижкото споразумение), която влезе в сила на 4 ноември 2016 г. (12) и която е ратифицирана от Чили,

                  —

                  като взе предвид съвместната декларация на Съвместния парламентарен комитет ЕС — Чили от 3 ноември 2016 г. (13),

                  —

                  като взе предвид член 21 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) и член 8, член 207, параграф 3 и член 217 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС),

                  —

                  като взе предвид проекта за насоки за водене на преговори, приет от Комисията на 24 май 2017 г.,

                  —

                  като взе предвид раздела за Чили в годишника на Международната работна група по въпросите на коренното население (IWGIA), озаглавен „Светът на коренното население през 2016 г.“ (14),

                  —

                  като взе предвид член 108, параграф 4 и член 52 от своя Правилник за дейността,

                  —

                  като взе предвид доклада на комисията по международна търговия (A8-0267/2017),

                  A.

                  като има предвид, че в стратегията „Търговия за всички“ се заявява, че „Комисията трябва да продължи да прилага търговска политика, която да бъде от полза за обществото като цяло и с която да се насърчават европейските и универсалните норми и ценности, наред с основните икономически интереси, като се поставя по-силен акцент върху устойчивото развитие, правата на човека, борбата с отклонението от данъчно облагане, защитата на потребителите и отговорната и справедлива търговия“;

                  Б.

                  като има предвид, че ЕС и Чили са близки партньори с общи ценности и споделен ангажимент за насърчаване на ефективното многостранно управление на търговията и зачитането на правата на човека, както и за споделен просперитет и сигурност в рамките на основана на правила глобална система; като има предвид, че Съюзът е третият по големина търговски партньор на Чили; като има предвид, че Чили, от своя страна, е важен регионален фактор и една от най-бързо разрастващите се икономики в Южна Америка през последните десетилетия, и че в страната все още продължават да се полагат усилия за реформи;

                  В.

                  като има предвид, че настоящото споразумение за асоцииране, включително и неговия търговски стълб, беше сключено през 2002 г. и че от влизането му в сила през 2003 г. то носи големи ползи и за двете страни, като обемът на търговията със стоки беше удвоен и беше отбелязан прираст на търговията с услуги и инвестиции (15); като има предвид обаче, че впоследствие както ЕС, така и Чили сключиха по-модерни и амбициозни търговски споразумения;

                  Г.

                  като има предвид, че през 2016 г. ЕС е осъществил износ на стоки за Чили на стойност от над 8,6 млрд. евро, а износът на стоки от Чили за ЕС е в размер на 7,4 милиарда евро; като има предвид, че през 2015 г. обемът на търговията с услуги от ЕС за Чили възлиза на 3,8 млрд. евро, а този на Чили — на 2 млрд. евро; като има предвид, че размерът на преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ) на ЕС в Чили възлиза на 42,8 млрд. евро (16);

                  Д.

                  като има предвид, че настоящото споразумение за асоцииране не включва, наред с другото, отделни глави относно инвестициите, МСП, правата върху интелектуалната собственост, енергетиката и равенството между половете, нито пък включва глава относно търговията и устойчивото развитие, включително задълженията за прилагане на трудовите и екологичните стандарти, както и насърчаването на най-добри практики в някои области като корпоративната социална отговорност и гарантирането на устойчивост;

                  Е.

                  като има предвид, че при всички водени от ЕС търговски преговори трябва да се запази правото и способността на правителствата за регулиране в защита на обществения интерес, като например опазването и насърчаването на общественото здравеопазване, социалните услуги, социалната закрила и защитата на потребителите, общественото образование, безопасността, околната среда, хуманното отношение към животните, обществения морал, неприкосновеността на личния живот и защитата на данните, както и стимулирането и съхранението на културното многообразие;

                  Ж.

                  като има предвид, че всички търговски преговори на ЕС трябва да гарантират най-високото възможно ниво на социална, трудова и екологична защита, постигнато от страните, и могат да служат като средство за насърчаване на програма за социална справедливост и устойчиво развитие както в ЕС, така и в целия свят; като има предвид, че модернизацията на споразумението за асоцииране следва да се разглежда като възможност за ЕС и неговите държави членки да продължат насърчаването на високи общи стандарти и ангажименти в техните търговски споразумения, и по-специално в областта на трудовите права, опазването на околната среда, правата на потребителите и благосъстоянието на гражданите; като има предвид, че Комисията обяви период на размисъл във връзка с различните начини за прилагане на тези ангажименти и ще разгледа възможността за въвеждане на механизъм за налагане на санкции;

                  З.

                  като има предвид, че Съвместният консултативен комитет ЕС—Чили, който включва организации на гражданското общество и от двете страни, проведе първото си заседание на 4 и 5 октомври 2016 г., с цел наблюдение на изпълнението на съществуващото споразумение за асоцииране, както и на преговорите за неговото актуализиране, чрез канализиране на приноса на гражданското общество и насърчаване на диалога и сътрудничеството между ЕС и Чили извън правителствените канали; като има предвид, че значителното закъснение при създаването на Съвместния консултативен комитет не трябва да се повтаря при модернизираното споразумение; като има предвид, че след влизането в сила на модернизираното споразумение участието на гражданското общество трябва да се основава на ясни структури, балансирано членство и мандати за докладване;

                  И.

                  като има предвид, че ЕС и Чили участват в многостранни преговори за по-нататъшно либерализиране на търговията с услуги (TiSA);

                  Й.

                  като има предвид, че Чили не е страна по Споразумението на СТО за държавните поръчки, а е наблюдател по него, и не участва в многостранните преговори за сключване на Споразумение за екологичните стоки;

                  К.

                  като има предвид, че член 45 от Споразумението за асоцииране между ЕС и Чили от 2002 г. включва в главата за сътрудничеството разпоредби, уточняващи, че споразумението следва да „допринесе за укрепване на политиките и програмите, които подобряват, гарантират и разширяват равнопоставеното участие на мъжете и жените във всички сектори на политическия, икономическия, социалния и културния живот“;

                  Л.

                  като има предвид, че Чили е подписала Транстихоокеанското споразумение за партньорство (TPP), чието бъдеще понастоящем изглежда несигурно, че е подписала споразумения за свободна търговия с всички страни по TPP и че според всеобщото мнение Чили е стабилен и надежден партньор;

                  М.

                  като има предвид, че през 2010 г. Чили стана първата държава от Южна Америка, присъединила се към ОИСР, и че тя разполага със стабилна макроикономическа рамка;

                  Н.

                  като има предвид, че е важно възможностите във връзка с модернизирането на търговския стълб на споразумението за асоцииране да се максимизират по възможно най-всеобхватния начин за предприятията, и по-специално за МСП и за гражданите на ЕС и на Чили; като има предвид, че в това отношение може да се направи повече, включително, наред с другото, да се разпространи достъпна информация, което би могло да доведе до важен ефект на мултиплициране на ползите за страните по споразумението за асоцииране;

                  О.

                  като има предвид, че Чили има двустранни инвестиционни споразумения със 17 държави — членки на ЕС, чието съдържание не отразява най-новите тенденции и най-добрите практики на инвестиционната политика, като тези споразумения ще бъдат заменени и ще престанат да се прилагат след влизането в сила на споразумението между Съюза и Чили, съдържащо глава за инвестициите;

                  П.

                  като има предвид, че непропорционално строгите условия на чилийското законодателство, с които риболовните кораби на ЕС трябва да се съобразяват, пречат на тези кораби да използват пристанищните съоръжения в Чили за разтоварване, трансбордиране, зареждане с гориво или закупуване на риболовни съоръжения;

                  Р.

                  като има предвид, че настоящият експортен профил на Чили се различава много от експортния профил на ЕС; той е силно доминиран от износа на суровини, като например мед, плодове и зеленчуци;

                  1.

                  отправя следните препоръки към Съвета, Комисията и Европейската служба за външна дейност:

                              a)

                              да гарантират, че при провеждането на преговорите Европейският парламент получава пълна, незабавна и точна информация, за да може да вземе решение дали да даде своето съгласие за сключването на модернизираното споразумение за асоцииране с Чили, включително и неговия търговски стълб; да вземат предвид, че въпреки че споразуменията за асоцииране, сключени по член 217 от ДФЕС, по традиция имат смесен характер и включват и други области на общата търговска политика, в съответствие със становището на Съда на ЕС по Споразумението за свободна търговия между ЕС и Сингапур е необходим задълбочен размисъл относно начините за подобряване на Споразумението за асоцииране между ЕС и Чили, за да се отделят и защитят областите от изключителна и споделена компетентност по отношение на търговията, както и за пълно зачитане на разделението на правомощията на Съюза и на неговите държави членки по време на процеса на преговори, както и на етапа на подписване и сключване на споразуменията; следователно, да сключат две отделни споразумения, с ясно разграничение между първото търговско и инвестиционно споразумение, съдържащо единствено въпроси от изключителната компетентност на Съюза, и второто споразумение, обхващащо въпроси, по които компетентността е споделена с държавите членки;

                              б)

                              да отбележат, че както ЕС, така и Чили са сключили по-съвременни, амбициозни и всеобхватни търговски споразумения след влизането в сила на тяхното двустранно споразумение за асоцииране, както и че редица области все още не са разгледани в него, а те са важни за гарантиране, че споразумението допринася за постигането на споделен растеж, равни възможности, качествени работни места и устойчиво развитие, включително зачитане и насърчаване на трудовите и екологичните стандарти, хуманно отношение към животните и равенство между половете в полза на гражданите от двете страни;

                              в)

                              да разглеждат като важен и необходим фактор стремежа за модернизиране на Споразумението за асоцииране между ЕС и Чили, за да се вземе предвид икономическото и политическото развитие през последните 15 години, и по-специално неговия търговски компонент, в дух на реципрочност, взаимна изгода и балансираност, и да отбележат постоянната подкрепа за модернизацията, изразена от Съвместния парламентарен комитет ЕС — Чили, както и факта, че Съвместният консултативен комитет приветства стъпките, предприети за актуализация;

                              г)

                              да припомнят, че неотдавна глобализацията и търговската политика бяха предмет на интензивни дебати в Европа и в други части на света, поради потенциално неравномерното разпределение на печалбите; да вземат предвид необходимостта от прогнозиране на тенденциите и възможните последствия, от гарантиране на по-приобщаващо разпределение на ползите от търговията и осигуряване на подходяща защита за субектите, които не могат да се възползват от споразумението и които могат да се окажат в неравностойно положение при последващия процес; следователно да разработят действия на политиката, най-вече на национално ниво, но също така и на равнището на Съюза, в други области, извън разпоредбите на самите търговски споразумения, като например в областта на промишлената, данъчната и социалната политика;

                              д)

                              да припомнят значението на многостранния дневен ред и факта, че двустранните преговори не трябва да подкопават стремежа за постигане на напредък на многостранно равнище; да имат предвид, че засилените двустранни отношения и съвместното сътрудничество между ЕС и Чили следва също така да улесняват по-голямото сътрудничество и взаимодействие между страните в контекста на многостранни и плурилатерални форуми; в тази връзка следва да насърчават пълното участие на Чили в преговорите по Споразумението на СТО за екологичните стоки и ревизираното Споразумение на СТО за държавните поръчки;

                              е)

                              да поставят споделените ценности в центъра на процеса на модернизация и да продължат практиката за включване на клауза за правата на човека, както се прави при всички споразумения за асоцииране;

                              ж)

                              да направят така, че модернизираното споразумение за асоцииране да гарантира в целия текст и да утвърждава изрично и недвусмислено правото и способността на страните да приемат и прилагат свои собствени закони и подзаконови разпоредби в интерес на обществото, с цел да се постигнат легитимните цели на обществената политика, като например защита и насърчаване на правата на човека, включително достъп до вода, обществено здравеопазване, социални услуги, обществено образование, безопасност, околна среда, обществен морал, социална закрила и защита на потребителите, неприкосновеност на личния живот и защита на данните, както и стимулиране и съхраняване на културното многообразие; да гарантират, че тези цели не могат да бъдат реално подкопани чрез искове от страна на инвеститори; в тази връзка да подчертаят, че споразуменията за свободна търговия на ЕС не целят ограничаване на легитимните интереси на Съюза, на неговите държави членки или на подфедерално равнище за регулиране в защита на обществения интерес;

                              з)

                              по отношение на преговорите за търговията със стоки, да се стремят към амбициозни подобрения в достъпа до пазара за всички тарифни линии чрез премахване на ненужните бариери, включително по отношение на достъпа до пристанищни съоръжения за плавателни съдове на ЕС, като същевременно се взема предвид наличието на някои чувствителни селскостопански, производствени и промишлени продукти, които следва да бъдат третирани по подходящ начин, например посредством тарифни квоти, определяне на съответни преходни периоди или дори изключване, ако това е необходимо; да включат ефективна двустранна защитна клауза, позволяваща временно суспендиране на преференциите, ако вследствие на влизането в сила на модернизираното споразумение за асоцииране увеличеният внос причинява или застрашава да причини сериозни щети на някои чувствителни сектори;

                              и)

                              да включат в своите указания за водене на преговори целта за опростяване на правилата за произход и митническите процедури, с цел адаптирането им към реалността на все по-сложните глобални вериги за създаване на стойност; да гарантират, че модернизираното споразумение за асоцииране включва разпоредби и мерки за борба с измамите и задължения за стандартизиране на митническите разпоредби и практики, с оглед увеличаване на прозрачността, ефективността, правната сигурност и сътрудничеството между митническите органи, като в същото време се модернизират и опростят процедурите, залегнали в Споразумението на СТО за улесняване на търговията и преразгледаната Конвенция от Киото;

                              й)

                              по отношение на търговията с услуги, да вземат под внимание факта, че потенциалът на сектора на услугите не е напълно изчерпан в настоящото споразумение за асоцииране и че в едно модернизирано споразумение за асоцииране следва да се премахнат ненужните пречки, с оглед гарантиране на достъп до пазара и национално третиране; да вземат предвид, че следва да бъдат поети ангажименти въз основа на Общото споразумение по търговията с услуги (ГАТС) и че ако е необходимо, правилата следва да се актуализират, за да се отрази актуалното положение; да изключат аудио-визуалните услуги от приложното поле на споразумението; да гарантират и изрично да предвидят, че модернизираното споразумение за асоцииране няма да ограничава възможностите на страните да определят, регулират, предоставят и подпомагат публични услуги от обществен интерес, че то по никакъв начин няма да изисква от правителствата приватизирането на каквито и да било услуги, че няма да им пречи да предоставят публични услуги, които преди това са били предоставяни от частни доставчици на услуги, или да върнат обратно под обществен контрол услуги, които правителствата са избрали да приватизират преди това, нито ще пречи на правителствата да разширяват спектъра на предоставяните от тях публични услуги, като се изключат всякакви клаузи, разпоредби или задължения, които биха подкопали необходимата гъвкавост за връщане на настоящи и бъдещи услуги от общ икономически интерес отново под обществен контрол;

                              к)

                              да гарантират, че модернизираното споразумение определя необходимите мерки за постигане на по-голяма регулаторна прозрачност и взаимно признаване, включително разпоредби за гарантиране на безпристрастност и спазване на най-високите стандарти за защита по отношение на изискванията, квалификациите и лицензиите, както и за предвиждане в тази връзка на институционални механизми за консултации, включващи различни заинтересовани страни, например МСП и организации на гражданското общество;

                              л)

                              да гарантират, че се поемат ангажименти за улесняване на влизането и пребиваването на физически лица във връзка със стопански цели, но че чуждестранните доставчици на услуги трябва да спазват социалното и трудовото законодателство на ЕС и на държавите членки и че колективните трудови договори се прилагат в случаите, когато служителите се възползват от задълженията по режим 4;

                              м)

                              да гарантират, че амбициозното сътрудничество по регулаторни въпроси и хармонизацията на стандартите продължават да бъдат доброволни, като се зачита независимостта на регулаторните органи, въз основата на засилен обмен на информация и административно сътрудничество, с оглед идентифициране на ненужни бариери и административни пречки, и запазване на принципа на предпазните мерки; да припомнят, че регулаторното сътрудничество трябва да бъде насочено към улесняване на управлението на световната икономика чрез засилено сближаване и сътрудничество в областта на международните стандарти, като се гарантира най-високо равнище на защита за потребителите и околната среда, както и социална и трудова закрила;

                              н)

                              да вземат предвид факта, че модернизираното споразумение за асоцииране включва мерки за ограничаване на риска за финансовите услуги, като се основава на мерките, съдържащи се във Всеобхватното икономическо и търговско споразумение (ВИТС) между ЕС и Канада, с цел гарантиране на политическо пространство за страните за регулиране на техния финансов и банков сектор, с оглед обезпечаване на стабилността и целостта на финансовата система; да включат предпазни мерки и общи изключения във връзка с движението на капитали и извършването на плащания, които да се прилагат в случаите, когато тези операции могат да причинят или застрашават да причинят сериозни затруднения за гладкото функциониране на Икономическия и паричен съюз или състоянието на платежния баланс на ЕС;

                              о)

                              да включат разпоредби относно доброто данъчно управление и стандартите за прозрачност, потвърждаващи ангажиментите на страните за прилагане на международните стандарти в борбата с данъчните измами, укриването на данъци и избягването на данъчно облагане, и по-специално съответните препоръки на ОИСР относно подкопаването на данъчната основа и прехвърлянето на печалбата, като се включат изисквания за автоматичен обмен на информация и създаване на публични регистри на действителните собственици на бизнес тръстове, както и конкретни разпоредби в главите за финансовите услуги, движението на капитали и установяването на субекти, за да се изключи възможността за нерегистрирано данъчно планиране на корпорациите;

                              п)

                              да припомнят, че корупцията накърнява правата на човека, равенството, социалната справедливост, търговията и лоялната конкуренция, като възпрепятства икономическия растеж; изрично да ангажират страните чрез включването на специален раздел, в който да бъдат посочени ясни и солидни ангажименти и мерки за борба с корупцията във всичките ѝ форми, и да прилагат международните стандарти и многостранните конвенции за борба с корупцията;

                              р)

                              да вземат предвид факта, че строгите разпоредби относно отварянето на пазарите за обществени поръчки, утвърждаването на принципа за икономически най-изгодната оферта, който включва социални, екологични и иновативни критерии, прилагането на опростени процедури и прозрачност за оферентите, включително реален достъп на оференти от други държави, също могат да бъдат ефективни инструменти за борба с корупцията и насърчаване на почтеността в държавната администрация, като същевременно се осигурява най-голяма икономическа ефективност за данъкоплатците; да осигурят в модернизираното споразумение за асоцииране по-добър достъп до пазарите за обществени поръчки, включително на регионално и местно равнище, както и прозрачни процедури, основаващи се на национално третиране, безпристрастност и справедливост;

                              с)

                              да гарантират, че инвестиционната политика включва добро управление и улесняване на инвестициите, и да доразвият и гарантират задълженията на инвеститорите, като същевременно се подобри тяхната защита;

                              т)

                              да гарантират, че указанията за водене на преговори насочват Комисията към договарянето на модерна глава за инвестициите, като се вземат предвид най-добрите практики на международно равнище, като например рамката на Конференцията на ООН за търговия и развитие (УНКТАД) за инвестиционна политика за устойчиво развитие и последното становище на Съда на ЕС относно Споразумението за свободна търговия ЕС–Сингапур;

                              у)

                              да постигнат напредък по необходимата международна реформа на режима за уреждане на спорове; да поискат от всички страни да се ангажират с приоритетното използване на компетентни съдилища и да заменят уреждането на спорове между инвеститор и държава (УСИД) с публична съдебна система в областта на инвестициите, с механизъм за обжалване, строги правила за конфликтите на интереси и приложим кодекс за поведение; да вземат предвид задълженията на инвеститорите и да запазят правото на регулиране с оглед постигане на легитимните цели на обществената политика, например целите, свързани със здравеопазването и водоснабдяването, както и закрилата на труда и опазването на околната среда; да положат усилия за предотвратяването на неоснователни искове и да включат всички демократични процесуални гаранции, като например правото на недискриминационен достъп до правосъдие (със специално внимание към МСП), независимост на съдебната система, прозрачност и отчетност, като същевременно се работи за създаването на многостранен инвестиционен съд;

                              ф)

                              да гарантират, че модернизираното споразумение за асоцииране съдържа надеждна и амбициозна глава за търговията и устойчивото развитие, включваща обвързващи и приложими разпоредби, предмет на подходящи и ефективни механизми за уреждане на спорове, които вземат предвид, в допълнение към различните методи за принудително изпълнение, и механизъм за налагане на санкции, като се осигурява възможност за целесъобразно участие на социалните партньори и гражданското общество; да вземат предвид, че главата за търговията и устойчивото развитие следва да обхваща, наред с другото, ангажимента на страните да приемат и поддържат в своите национални законови и подзаконови актове принципите, залегнали в основните конвенции на МОТ, и да прилагат реално актуализираните инструменти на МОТ, и по-специално конвенциите за управлението, Програмата за достоен труд, Конвенция № 169 на МОТ относно правата на коренното население, Конвенцията за равни възможности и равно третиране на мъжете и жените работници, Конвенцията за правата на домашните работници, Конвенцията за работниците и служителите със семейни задължения, трудовите стандарти за работниците мигранти и корпоративната социална отговорност, включително приемане на секторните насоки на ОИСР и ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, както и процедура, чрез която социалните партньори и гражданското общество в рамките на Съвместния консултативен комитет да могат да призоват за започването на правителствени консултации;

                              х)

                              да гарантират, във връзка с напредъка, постигнат от Чили при двустранните търговски преговори с Уругвай и Канада, че страните включват специална глава относно търговията, равнопоставеността на половете и овластяването на жените, наред с присъединяването на страните и зачитането на международните права на човека, трудовите и социалните стандарти, като се предвидят активни мерки, насочени към подобряване на перспективите на жените за използване на възможностите по споразумението за асоцииране; да предвидят мерки, насочени, наред с другото, към по-добър баланс между професионалния и семейния живот, както и към достъп до социални и здравни услуги; да гарантират, наред с другото, че страните поемат ангажимент за събиране на разбити по съответните признаци данни, позволяващи задълбочен предварителен и последващ анализ на въздействието на модернизираното споразумение за асоцииране върху равенството между половете; да осигурят по-голямо участие на предприятия, ръководени от жени (по-специално микропредприятия и МСП), при възлагането на обществени поръчки, въз основа на опита на чилийското Министерство на равенството между половете, което през 2015 г. създаде програма за подпомагане на участието на жени предприемачи като доставчици на пазара за обществени поръчки, регулиран от „Чили компрас“; да подкрепят интернационализацията на предприятията, ръководени от жени, както и участието на жени във възможностите по режим 4; да гарантират включването на експерти по въпросите на равенството между половете в преговорните екипи и периодични обсъждания за прилагането на тази глава в рамките на Съвместния консултативен комитет, в който следва да участват и организации за равенство между половете;

                              ц)

                              да включат освен това подробна глава за микропредприятията и МСП, като се предвиди постигането на значителен напредък по отношение на улесняването на търговията, премахването на бариерите пред търговията и излишната административна тежест, както и активни мерки, целящи да гарантират, че произтичащите от това възможности се използват достатъчно добре и всички основни и потенциални участници се информират за това (т.е. чрез въвеждането на обслужване на едно гише, създаване на специални уебсайтове и публикуването на секторни наръчници с информация за процедурите и новите възможности за търговия и инвестиции);

                              ч)

                              да включат глава за енергетиката, която би могла да обхваща, наред с другото, възобновяемите енергийни източници и суровините; да признаят значението на прилагането на многостранни споразумения в областта на околната среда, и по-специално Парижкото споразумение за изменението на климата, да включат разпоредби относно търговията и ангажименти за участие в международни инструменти, преговори и взаимно подкрепящи се политики в областта на търговията и околната среда, в отговор на целите на кръговата икономика, включително задължения за постигане на „зелен“ растеж, и да подкрепят и насърчават търговията и инвестициите в екологични стоки и услуги и възобновяема енергия, както и екологосъобразни технологии;

                              ш)

                              да приемат указания за водене на преговори, които да подсилват разпоредбите за хуманното отношение към животните, включени в настоящото споразумение за асоцииране, чрез установяване на ефективно двустранно сътрудничество по този въпрос и либерализация при определени условия в случаите, когато хуманното отношение към животните е изложено на риск поради производството на някои продукти;

                              щ)

                              да приемат указания за водене на преговори, съдържащи изисквания за прилагане на правото в областта на конкуренцията и разпоредби относно санитарните и фитосанитарните мерки, които да отразяват принципите на прозрачност, справедлив процес и недискриминация, както и правилата относно субсидиите;

                              аа)

                              да вземат предвид, че всяко търговско споразумение трябва да включва благосъстоянието на потребителите като една от общите цели, и да гарантират, че споразумението за асоцииране ангажира страните към постигане на висока степен на безопасност и защита на потребителите, както и към спазване на най-високите международни стандарти и развитие на съгласувани добри практики, по-специално по отношение на защитата на потребителите в областта на финансовите услуги, етикетирането на продуктите и електронната търговия;

                              аб)

                              да приемат, че преговорите трябва да доведат до силни и приложими разпоредби за признаване и защита на всички форми на права върху интелектуалната собственост, включително амбициозни разпоредби относно географските означения, като се надгражда върху разпоредбите на съществуващото споразумение и същевременно се разширява обхватът им, гарантирайки по-добър достъп до пазара, засилено прилагане и възможността за добавяне на нови географски означения; да гарантират, че преразгледаното споразумение за асоцииране включва глава относно правата върху интелектуалната собственост, осигуряваща необходимата гъвкавост, както и че разпоредбите за правата върху интелектуалната собственост не застрашават достъпа до основни лекарства на достъпни цени и медицинско лечение в рамките на националните програми за обществено здравеопазване; да гарантират, че тази глава обхваща и други области, извън разпоредбите на Споразумението за свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост (ТРИПС);

                              ав)

                              да гарантират, че страните обезпечават възможно най-високо равнище на прозрачност и участие, като се осигурява изпълнение на целите на преговорите, както и че това предполага провеждането на непрекъснат и надлежно информиран диалог с всички засегнати страни, включващ както заинтересованите страни, като например стопански и синдикални организации, така и гражданското общество, в това число и представители на коренното население; в тази връзка да включват системно компетентните парламентарни органи, и по-специално Съвместния парламентарен комитет ЕС — Чили и Съвместния консултативен комитет, през целия жизнен цикъл на споразумението за асоцииране — от преговорите до изпълнението и оценката, и да подкрепят, по отношение на етапа на прилагане, създаването на официален чилийски орган, отговарящ за участието на гражданското общество, който да отразява плурализма на чилийското общество, като се отдели специално внимание на коренното население; за тази цел да гарантират, без да се накърнява стратегията на ЕС за водене на преговори, в сътрудничество с Чили, че цялата необходима информация се публикува по възможно най-достъпен за широката общественост начин, в това число и под формата на информационни таблици, преведени на испански език, като общ официален език;

                              аг)

                              да вземат предвид призивите на Парламента за информиране на обществеността относно мандатите за търговски преговори, а указанията за водене на преговори във връзка с модернизирането на споразумението за асоцииране да се публикуват веднага след приемането им;

                              ад)

                              да гарантират, че споразумението за асоцииране съдържа необходимите механизми за обезпечаване на практическото му спазване по време на периода на изпълнение, включително съвременен и ефективен механизъм за уреждане на спорове между държавите;

                  2.

                  възлага на своя председател да предаде настоящата препоръка на Съвета, Комисията и ЕСВД, на правителствата и парламентите на държавите членки, както и на правителството и парламента на Република Чили.

         (1)  ОВ L 352, 30.12.2002 г., стр. 3.

         (2)  Съобщение на Съвета за печата 197/15, 21.4.2015 г.

         (3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-chile-jcc-01-declaration

         (4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_en.pdf

         (5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-social-dimension-europe_en.pdf

         (6)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/cases/decision.faces/en/58668/html.bookmark

         (7)  Приети текстове, P8_TA(2016)0041.

         (8)  Приети текстове, P8_TA(2017)0284.

         (9)  Приети текстове, P8_TA(2016)0298.

         (10)  ОВ C 99 E, 3.4.2012 г., стр. 94.

         (11)  http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU% 282017%29558764

         (12)  http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU% 282017%29558764

         (13)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/113103/1107500EN.pdf

         (14)  http://www.iwgia.org/publications/search-pubs?publication_id=740

         (15)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/chile/

         (16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/september/tradoc_113364.pdf


title: Препоръка (ЕС) 2018/624 на Комисията от 20 април 2018 година относно презграничния достъп до пазара за поддоставчици и МСП в сектора на отбраната

text:
               23.4.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 102/87

         ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2018/624 НА КОМИСИЯТА
   от 20 април 2018 година
   относно презграничния достъп до пазара за поддоставчици и МСП в сектора на отбраната
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               През декември 2013 г. Европейският съвет постави целта да се постигне по-добре интегрирана и по-устойчива, новаторска и конкурентоспособна отбранителна технологична и индустриална база (ЕОТИБ), която е необходима за развитието и поддържането на отбранителните способности и за укрепване на стратегическата автономия на Европа и способността ѝ да предприема действия в сътрудничество с партньорите. В този контекст той подчерта важността на презграничния достъп до пазара за малките и средните предприятия (МСП), призова Комисията да проучи възможността за допълнителни мерки за отварянето на веригите на доставките към МСП от всички държави членки и отбеляза, че МСП представляват основен компонент на веригата на доставките в областта на отбраната, източник на иновации и ключови фактори за конкурентоспособността (1).

               (2)

               В европейския план за действие в областта на отбраната от 30 ноември 2016 г. бе обявено, че Комисията ще изготви препоръки, за да улесни презграничния достъп до пазара за МСП и предприятията, изпълняващи ролята на междинни звена в сектора на отбраната Това беше потвърдено и в съобщението на Комисията „Начало на дейността на Европейския фонд за отбрана“ (2), прието на 7 юни 2017 г.

               (3)

               Комисията счита, че конкурентните презгранични вериги на доставките са ключов елемент на една по-добре интегрирана и по-конкурентоспособна ЕОТИБ, както и че европейският пазар на отбранително оборудване следва да предоставя възможности на европейските предприятия независимо от техния размер и местонахождение.

               (4)

               Настоящата препоръка беше разработена с помощта на консултативната група на Комисията по въпросите на презграничния достъп на МСП до поръчки в областта на отбраната и сигурността, която приключи своята работа и публикува окончателния си доклад през ноември 2016 г. (3), както и с помощта на експерти от държавите членки. Тя е част от широк набор от инициативи и дейности на Комисията, предназначени да подкрепят МСП, осъществяващи дейност в областта на отбраната.

               (5)

               При изготвянето на настоящата препоръка (4) е взета под внимание също така работата, извършена от Европейската агенция по отбрана (EDA) (5) в областта на обществените поръчки в сектора на отбраната, уменията, финансирането и капацитета на МСП.

               (6)

               Тъй като представителите на промишлеността, особено главните изпълнители, играят ключова роля в отбраната, в допълнение към разработването на настоящата препоръка, Комисията започна и диалог със заинтересованите страни от промишлеността с оглед постигането на взаимно споразумение за евентуални по-нататъшни действия, насочени към създаване на условия за конкурентни презгранични вериги на доставките в областта на отбраната.

               (7)

               Действията на държавите членки биха могли значително да подобрят презграничния достъп до пазара за МСП и предприятията, изпълняващи ролята на междинни звена в сектора на отбраната. Ето защо в настоящата препоръка следва да се изброят видовете действия, с които биха могли да се отстранят някои от проблемите, пред които са изправени МСП и предприятията, изпълняващи ролята на междинни звена, или да се спомогне за интегрирането на тези предприятия във веригите на доставките в областта на отбраната.

               (8)

               Получаването на информация на ранен етап относно бъдещите планове и проекти за въоръжение би могло да позволи на МСП и на предприятията, изпълняващи ролята на междинни звена, да прогнозират по-добре развитието на пазара и възможното участие в проекти и поръчки в областта на отбраната.

               (9)

               Обявяването на поръчки на стойност под прага, установен в членове 8 и 9 от Директива 2009/81/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), би засилило конкуренцията. Това би насърчило и участието на МСП в сектора на отбраната. Възлагащите органи не следва да ограничават подобно обявяване до собствената си държава членка.

               (10)

               Сложният характер на информацията в документите за обществени поръчки, предоставяни на оферентите или потенциалните оференти от възлагащите органи, би могъл да възпре новите по-малки предприятия да навлязат на пазара на обществените поръчки. Ето защо тази информация трябва да бъде целенасочена и добре структурирана.

               (11)

               Мащабът на тръжните процедури за възлагане на обществени поръчки в областта на отбраната и свързаните с това изисквания за пригодност за предоставяне на услуги представляват допълнителни пречки пред МСП и предприятията, изпълняващи ролята на междинни звена. Сключването на отделни по-малки договори, групирани в обособени позиции, в рамките на една процедура за възлагане на обществена поръчка, може да спомогне за разрешаването на този проблем.

               (12)

               Определянето на по-дълги срокове за подаване на оферти ще бъде от полза за МСП и предприятията, изпълняващи ролята на междинни звена, тъй като ще им даде повече време да идентифицират възможности за стопанска дейност и да организират своето участие.

               (13)

               Възможността да се разчита на капацитета на други икономически оператори, включително подизпълнители или други участници в консорциуми или групи, улеснява достъпа до пазара на обществените поръчки, най-вече когато става въпрос за особено големи покупки. Икономическите оператори, заинтересовани от получаването на обществени поръчки, следва да са наясно с тези възможности от самото начало.

               (14)

               Обширната и сложна документация за тръжната процедура, както и необходимостта от представяне на доказателства и сертификати са аспекти, които могат да възпрат предприятията, особено МСП и предприятията, изпълняващи ролята на междинни звена, да навлязат на пазара на обществените поръчки в областта на отбраната. За да улеснят достъпа до този пазар, възлагащите органи следва, когато е възможно, да се споразумеят да оценяват критериите за качествен подбор на етапа на представяне на офертите въз основа само на предварителните доказателства, представени от оферентите. Те следва да изискват представянето на придружаващите документи и сертификатите, доказващи изпълнението на тези критерии, непосредствено преди подписването на договора. Предварителните доказателства относно изпълнението на критериите за качествен подбор биха могли да бъдат под формата на стандартизирана лична декларация — единен европейски документ за обществени поръчки (ЕЕДОП) (7).

               (15)

               Регионалното сътрудничество между държавите членки и групирането на предприятията са други възможности, които биха могли да спомогнат за укрепване на положението на пазара на по-малките дружества.

               (16)

               Новаторството е основният актив, който МСП могат да внесат в отбранителната промишленост. Следователно при всички инициативи в подкрепа на научните изследвания и технологиите следва да се обърне особено внимание на МСП и да се осигури тяхното възможно най-широко ефективно участие.

               (17)

               Развиването на умения, от които отбранителната промишленост има специална нужда, би могло да създаде възможност за навлизането на нови участници на европейския пазар в областта на отбраната.

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   1.   ТЕРМИНОЛОГИЯ

   За целите на настоящата препоръка понятието „МСП“ следва да се разбира съгласно определеното в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (8), докато „предприятие, изпълняващо ролята на междинно звено“ означава дружество, по-голямо от МСП, но което не е основният изпълнител на поръчка за доставка на комплексни отбранителни системи.
   В текста на настоящата препоръка препратките към „възлагащи органи“ следва да се разбират като обхващащи както възлагащите органи съгласно определението в член 2, параграф 1 от Директива 2014/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (9), така и възложителите съгласно определението в член 4 от Директива 2014/25/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (10). Препоръките към възлагащите органи или възложителите се отнасят до възлагането на поръчки в областта на отбраната и сигурността съгласно член 2 от Директива 2009/81/ЕО.
   2.   ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ

   2.1.   Дългосрочни планове и приоритети

   Държавите членки следва да дават, когато е възможно и целесъобразно, информация на ранен етап за своите бъдещи дългосрочни планове по отношение на въоръжението (изисквания и приоритети в областта на способностите и научните изследвания и технологиите). Това може да се осъществи чрез: публикуване на документи за планиране; организиране на целеви прояви, отворени за предприятията (главни изпълнители, МСП и предприятия, изпълняващи ролята на междинни звена) от различни държави членки; и предоставяне на информация по прозрачен и недискриминационен начин на отбранителната промишленост, включително на Европейската браншова асоциация в областта на въздухоплаването, космическите изследвания и отбраната (AeroSpace and Defence Industries Association of Europe), националните браншови асоциации на отбранителната промишленост и други организации в областта на отбраната и сигурността (напр. клъстерите), за да се гарантира, че съответната информация се разпространява в рамките на Съюза. Следва да се положат усилия, за да се гарантира, че такова действие няма да доведе до нарушаване на конкуренцията или до нарушаване на принципите на недискриминация и прозрачност.
   2.2.   Доброволни мерки за публикуване и прозрачност

   Възлагащите органи следва да използват в най-голяма степен инструментите за разгласяване преди възлагането на поръчки, като например обявленията за предварителна информация (ОПИ) (11), и да организират целенасочени събития във връзка с предварителните планове за възлагане на поръчки и конкретни проекти. Такива събития следва да са насочени към предприятията (главни изпълнители, МСП и предприятия, изпълняващи ролята на междинни звена) от различни държави членки. Съответната информация може да бъде разпространявана в цялата отбранителна промишленост, включително Европейската браншова асоциация в областта на въздухоплаването, космическите изследвания и отбраната, националните браншови асоциации на отбранителната промишленост и други организации в областта на отбраната и сигурността (напр. клъстерите). При използването на тези инструменти възлагащите органи следва да се стремят да спазват принципите на прозрачност и недискриминация и да разясняват временния характер на съответните планове за обществени поръчки.
   Възлагащите органи следва да се стремят да разгласяват колкото се може по-широко възможностите за участие в обществени поръчки, като надхвърлят рамките на приложимите правни изисквания. Това означава например информацията в обявлението за поръчка да се разгласява възможно най-широко, след като бъде изпратена за публикуване в притурката към Официален вестник на Европейския съюз (електронния ежедневник за поръчки — TED) и да се предвиди механизъм за икономическите оператори, заинтересовани от бъдещи покани, да се абонират за съобщения относно публикувани обявления.
   Когато е възможно, възлагащите органи следва да обявяват възможностите за възлагане на поръчки под прага, определен в членове 8 и 9 от Директива 2009/81/ЕО (12), чрез доброволни публикации на подходящи портали и уебсайтове (не непременно в TED) и да изпращат искания за информация или покани за представяне на оферти на потенциални заинтересовани предприятия в рамките на Съюза. Трябва да се внимава тези действия да не нарушават конкуренцията или принципите на недискриминация и прозрачност. Възлагащите органи следва също така да разполагат с опростени процедури за поръчки на ниска стойност, дори и това да не се изисква официално от националните правила.
   2.3.   Качество на информацията

   Възлагащите органи следва да дават на пазара смислена, точна и кратка информация (напр. описание на поръчката в обявленията за поръчки, публикувани в TED). Това позволява на предприятията да проучват и идентифицират възможностите и да вземат информирани решения за това дали имат интерес да подадат оферти.
   Когато е възможно, те следва да осигурят неофициален превод на такава информация на английски език или на някой от другите езици, които обикновено се използват в търговията в областта на отбраната, на уебсайта на възлагащия орган или за публикуване в TED.
   2.4.   Разделяне на обособени позиции

   Възлагащите органи следва да разгледат възможността за подразделяне на поръчките в обособени позиции Те биха могли също така да обмислят провеждане на тръжни процедури по отделни обособени позиции, като същевременно изискват дружествата, които спечелват тези обособени позиции, да работят с икономическия оператор, на когото е възложена поръчката, с цел координация на целия проект (главен изпълнител).
   2.5.   Подготовка и провеждане на процедурите

   С член 33 от Директива 2009/81/ЕО възлагащите органи се задължават при определянето на сроковете за получаване на заявленията за участие и на офертите да обърнат специално внимание на сложността на поръчката и времето, необходимо за изготвянето на офертите, без да се засягат минималните срокове, определени в този член. Когато е възможно, възлагащите органи следва да отпускат повече време за представяне на офертите, отколкото се изисква по силата на посочения член. Този удължен срок ще осигури на промишлеността, по-специално на МСП, повече време да решат дали да участват в процедурата за подаване на оферти, да се подготвят и представят офертата, както и да предприемат необходимите стъпки за сформиране на консорциуми или организиране на подизпълнители.
   Електронните обществени поръчки, по-специално подаването на оферти чрез електронни средства, спомагат за рационализиране на процедурите и намаляват бюрокрацията и административните разходи. Това може да намали препятствията пред достъпа до пазара (разходи за офериране), по-специално за по-малките дружества с ограничени административни ресурси. Когато е възможно, като имат предвид предмета на поръчката и по-специално необходимостта от защита на класифицираната информация, възлагащите органи следва да използват електронни обществени поръчки.
   В обявлението за обществена поръчка възлагащите органи следва непрекъснато да насочват вниманието на потенциалните оференти към възможността, предвидена в член 41, параграфи 2 и 3 и член 42, параграфи 2 и 3 от Директива 2009/81/ЕО, да разчитат на капацитета на други страни, включително на подизпълнители (13) или на членове на същия консорциум или група (14), за да изпълнят критериите за пригодност.
   Възлагащите органи следва да се стремят да намаляват административната тежест, произтичаща от процедурата за възлагане на обществени поръчки. Те следва да избягват, доколкото е възможно, провеждането на многобройни срещи за договаряне и да изискват само информацията или документацията, необходими за конкретната процедура.
   2.6.   Количествен подбор

   Възлагащите органи следва да се стремят критериите за подбор да бъдат пропорционални и да избягват поставянето на изисквания, които не са строго необходими. Във връзка с техническия и професионалния капацитет те следва да определят критерии за подбор, които им позволяват да установят дали оферентът разполага с капацитета, необходим за изпълнение на въпросната поръчка, а не да оценяват цялостния му капацитет. Що се отнася до икономическото и финансовото състояние, изискваният минимален годишен оборот не трябва да надвишава повече от два пъти прогнозната стойност на поръчката.
   Изискванията по отношение на сигурността на доставките и сигурността на информацията, като незадължителни основания за изключване, критерии за подбор или условия за изпълнение на поръчките, също следва да бъдат пропорционални и съобразени с нуждите на отделните обществени поръчки. По-специално, когато се прилагат такива изисквания, следва да се положат усилия за ограничаването им до необходимото за постигането на преследваната цел и да се гарантира, че те не ограничават неоправдано конкуренцията. Държавите членки следва да гарантират, че когато се изисква разрешение за достъп до информация със значение за сигурността и възлагащите органи попаднат на кандидати, чието разрешение за достъп е издадено от друга държава членка, се предприемат подходящи и своевременни стъпки, за да се направи оценка при спазване на член 22 от Директива 2009/81/ЕО дали съответното разрешение за достъп е равностойно на издаденото съгласно националното право на възлагащия орган (15). Държавите членки следва да положат усилия, за да гарантират, че техните предприятия в областта на отбраната са способни да изпълняват по надежден начин изискванията на другите държави членки за сигурност на доставките и сигурност на информацията.
   По силата на член 38 от Директива 2009/81/ЕО се изисква проверка на пригодността на кандидатите съгласно критериите и доказателствата, определени от възлагащите органи в съответствие с Директивата. Тези доказателства могат да включват и сертификати. Възлагащите органи обаче не са длъжни да изискват сертификатите и други форми на документални доказателства да се представят едновременно с офертите. С цел да се улесни участието в процедурите за представяне на оферти, възлагащите органи следва да обмислят приемането като предварителни доказателства към момента на подаване на офертите на лични декларации относно:

               —

               личното положение на оферента (член 39 от Директива 2009/81/ЕО),

               —

               правото на оферента да упражнява професионалната дейност (член 40 от Директива 2009/81/ЕО),

               —

               изпълнението от страна на оферента на критериите относно икономическото и финансовото състояние и техническия и професионалния капацитет (членове 41—44 от Директива 2009/81/ЕО),

         като изискват съответните доказателства и сертификати да се представят едва на етапа на възлагане, т.е. преди подписването на договора за поръчката, но след оценката и избора на печеливш. В този контекст държавите членки следва да обмислят възможността да позволяват на икономическите оператори да подават или използват повторно лични декларации чрез стандартизираните лични декларации (ЕЕДОП, известен от общото законодателство за обществените поръчки — член 59 от Директива 2014/24/ЕС), при необходимост допълнени с информация, която не е обхваната от ЕЕДОП.
   Нищо не пречи на възлагащите органи да изискват допълнителна информация, включително някои или всички придружаващи документи, ако имат съмнения на който и да е етап от процедурата, за да гарантират правилното ѝ провеждане. Това може да бъде особено необходимо, ако възлагащият орган реши да ограничи броя на кандидатите, които ще бъдат поканени да представят оферти или с които ще бъде проведен диалог (член 38, параграф 3 от Директива 2009/81/ЕО). Когато отправят такива искания за информация или придружаващи документи, възлагащите органи следва винаги да гарантират спазването на принципа на недискриминация.
   Възлагащите органи следва да не изискват от оферентите да представят придружаващи документи, които органите вече притежават или които могат лесно да получат чрез безплатен пряк достъп до национална база данни в която и да е държава членка.
   Когато това е приложимо, възлагащите органи следва да използват възможността да предоставят на кандидатите, които все още не притежават разрешение за достъп до информация със значение за сигурността (ако се изисква такова разрешение), допълнително време за получаването му (член 42, параграф 1, буква й), трета алинея от Директива 2009/81/ЕО). Като общ принцип възлагащите органи следва винаги да се възползват от възможността да поискат от икономическите оператори да предоставят липсващи документи и сертификати, свързани с критериите за изключване и подбор, или да пояснят такива документи и сертификати, ако те не са ясни (член 45 от Директива 2009/81/ЕО).
   Държавите членки следва да улеснят презграничното използване на документацията и сертификатите. По-специално те следва да гарантират, че информацията относно сертификатите и другите форми на документални доказателства при представянето на оферти съгласно Директива 2009/81/ЕО се въвежда в e-Certis (16) и се актуализира редовно. При извършването на процедурите съгласно Директива 2009/81/ЕО възлагащите органи следва да използват онлайн хранилището e-Certis.
   2.7.   Обучение по обществени поръчки и изграждане на капацитет

   Държавите членки следва да организират обучение за служителите по обществените поръчки и да предоставят възможности за обмен на опит и материали с насоки. Те следва да осигурят специализирано обучение с акцент върху специфичните характеристики на МСП и присъщите им оперативни ограничения (финансови потоци, човешки ресурси, управление на правата върху интелектуална собственост и др.).
   Държавите членки следва също да организират обучение и да подготвят информационни материали за доставчиците, доставчиците на услуги и изпълнителите. Тези материали следва да бъдат общодостъпни (или поне достъпни за всички предприятия, които се интересуват от обществените поръчки в областта на отбраната). Това би било особено полезно за МСП и предприятията, изпълняващи ролята на междинни звена.
   3.   ПРОМИШЛЕНА ПОЛИТИКА

   3.1.   Финансиране

   Местните и регионалните управляващи органи на държавите членки следва да подкрепят МСП и предприятията, изпълняващи ролята на междинни звена, които осъществяват дейност или могат да осъществяват дейност във веригите на доставките в областта на отбраната. Държавите членки могат да повишават осведомеността на управляващите органи и потенциалните бенефициери (например МСП, предприятия, изпълняващи ролята на междинни звена, научноизследователски институти или академични среди) относно използването на европейските структурни и инвестиционни фондове в областта на отбраната. Те се поощряват да използват конкретните насоки, които Европейската комисия понастоящем изготвя за тази цел (17).
   Държавите членки следва да обмислят допускането на свързаните с отбраната МСП и предприятията, изпълняващи ролята на междинни звена, до съществуващите национални инструменти за финансиране, ако това все още не е направено.
   Държавите членки следва да обмислят други видове възможна подкрепа за МСП, например целеви държавни гаранции за МСП и предприятията, изпълняващи ролята на междинни звена, които се включват в новаторски презгранични европейски проекти в областта на отбраната. Такива гаранции могат да покрият частично или изцяло предприемаческия риск за по-малките предприятия, участващи в подобни начинания, или за банките, финансиращи такива проекти (18).
   Държавите членки следва да информират и да консултират МСП относно възможностите за финансиране на национално и европейско равнище, като използват форуми, платформи и други инструменти в сектора на отбраната или други икономически сектори.
   Държавите членки се поощряват да предлагат интелигентни инвестиционни проекти за бъдещите изисквания за изпитване и оценка. Така следва да бъде осигурен достъп на МСП и предприятията, изпълняващи ролята на междинни звена, до механизми за изпитване и оценка, които да им помогнат да сертифицират своите продукти и да получат изгода от приноса си към европейските усилия за квалификация и сертифициране в областта на отбраната.
   3.2.   Бази данни

   Държавите членки могат да положат усилия да картографират или преразгледат националната си отбранителна промишлена база и да подкрепят разпространението на информация за капацитета на своята промишленост. Това би могло да се осъществи например чрез създаване на нови бази данни или посредством принос към вече съществуващи такива чрез организации като националните браншови асоциации на отбранителната промишленост.
   Държавите членки се насърчават да подкрепят действията за подобряване на съществуващите бази данни и проектите за свързани с отбраната предприятия, за техния капацитет и достъпните схеми и възможности за финансиране. Това следва да включва по-специално свързването на съществуващи национални бази данни, указатели на националните браншови асоциации на отбранителната промишленост и други съществуващи източници (напр. списъци на членовете на клъстери, свързани с отбраната). Тези инструменти биха могли да включват и информация за технологичния капацитет на предприятията. На по-късен етап такива бази данни биха позволили на МСП и предприятията, изпълняващи ролята на междинни звена, да свържат своите описания с информацията на държавите членки относно бъдещите програми или публикуваните обявления за поръчки. По този начин главните изпълнители могат непосредствено да свържат описанието на дадено МСП с конкретен вид проект или възможност за стопанска дейност.
   3.3.   Клъстери

   Държавите членки следва да подкрепят развитието на конкурентоспособни регионални клъстери за върхови постижения на световно ниво в областта на отбраната и да насърчават сътрудничеството им в рамките на регионите и държавите членки. В клъстерите следва да се поощряват и други специфични форми на сътрудничество, като се насърчава активното включване на технологични центрове и научни паркове, „живи лаборатории“, доставчици на финансиране или групи за проекти, с цел насърчаване на технологичното сътрудничество между секторите и стимулиране на възможностите за растеж за МСП, свързани с отбраната.
   Държавите членки следва да поощряват местните клъстери да се включват в инициативите за стратегическо партньорство на европейските клъстери (European Strategic Cluster Partnerships) (19), които се подкрепят по линия на Програмата на ЕС за конкурентоспособност на предприятията и малките и средните предприятия (COSME). Тези партньорства имат двойна цел: да се даде възможност на предприятията да получат достъп до пазари извън ЕС и да се стимулират инвестициите за интелигентна специализация в рамките на Съюза. Държавите членки следва също така да насърчават клъстерите да влизат в сътрудничество в рамките на Съюза по линия на съответните покани по програма „Хоризонт 2020“ (20).
   Държавите членки се насърчават да насочат вниманието си към сектора на отбраната при разработването и прилагането на политики и мерки в подкрепа на (регионалните) клъстери. За тази цел те могат да използват съществуващите инструменти и мрежи на равнището на Съюза, като например Европейската мрежа на регионите, свързани с отбраната (21). Те следва също така да популяризират широко Европейската платформа за сътрудничество между клъстери (ECCP) (22) като инструмент, който може да спомогне за свързването на техните клъстери с повече от 500 клъстерни организации, в резултат на което да започне сътрудничество в Европа и извън нея в полза на онези техни членове, които са МСП.
   3.4.   Нововъведения, научни изследвания и технологии

   От държавите членки се изисква да предоставят специфична подкрепа на МСП с новаторски концепции и технологии, които могат да имат приложения в областта на отбраната. В допълнение специализираните мрежи на националните органи за контакт следва да предоставят информация относно правилата за участие в научноизследователски проекти и отпускането на безвъзмездни средства за научни изследвания. Те също така следва да организират мероприятия и услуги за посредничество.
   Държавите членки следва да се стремят да разработват научноизследователски проекти, които да са подходящи за МСП. Освен това техните научноизследователски институти в областта на отбраната следва да проучат до каква степен е възможно участието на МСП в проектите им.
   Държавите членки следва да гарантират наличието на информация относно управлението на правата върху интелектуалната собственост при органите за възлагане на обществени поръчки в областта на отбраната (напр. чрез данните за контакт на съответните институции или брошури, налични в помещенията на органите).
   Държавите членки следва да подкрепят отворените еталонни архитектури за модулните отбранителни системи, които да позволяват на МСП да проектират и пускат на пазара подсистеми и компоненти по независим и конкурентен начин.
   3.5.   Умения

   Държавите членки следва да имат общ поглед върху националното положение във връзка с уменията, необходими на отбранителната промишленост.
   Държавите членки следва да се възползват от приетата неотдавна Нова европейска програма за умения и възможностите, които тя разкрива на равнището на ЕС и на национално и на регионално равнище, за да се справят с пропуските в уменията (23).
   Държавите членки следва да насърчават сътрудничеството между промишлеността, институциите за образование и обучение и другите заинтересовани организации с цел предприемане на съгласувани действия за постигане на съответствие между предлагането и търсенето и за насърчаване на използването на средствата и инструментите на ЕС за постигането на тези цели. Държавите членки следва да обмислят използването на европейските структурни и инвестиционни фондове (24) (ЕСИ фондове), по-специално на Европейския социален фонд (ЕСФ) (25), за да се справят с пропуските в уменията.
   3.6.   Капацитет на МСП

   Държавите членки следва да разпространяват информация за успешните презгранични проекти, за да насърчават МСП и поддоставчиците да участват в презгранични тръжни процедури. Те следва също така да подкрепят организирането на презгранични конференции на доставчици (събития между предприятия и преки срещи с главните изпълнители), за да се подобри разбирането на МСП относно изискванията на главните изпълнители, начина на работа и търсените в промишлеността умения и капацитет, както и за да се осигурят платформи и възможности за презгранични контакти между МСП.
   Това може да се осъществи, като например на организаторите на събития се предоставят безвъзмездни средства, които са пропорционални на участвалите МСП и стартиращи предприятия. Тези безвъзмездни средства биха могли да обхванат по балансиран начин различните сектори на отбраната. Това би могло да помогне на МСП да участват в международни срещи между предприятия, служебни пътувания в чужбина и други международни събития.
   Държавите членки следва също така да използват по-систематично съществуващите инструменти на равнището на Съюза за подпомагане на презграничните дейности на МСП, по-специално чрез услуги за установяване на партньорства, предоставяни например от мрежата „Enterprise Europe“ (26).

      Съставено в Брюксел на 20 април 2018 година.

            За Комисията

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            Член на Комисията

      (1)  В настоящата препоръка се разглеждат въпроси, пряко свързани с презграничното участие на МСП и предприятия, изпълняващи ролята на междинни звена, в обществени поръчки в областта на отбраната, но не се разглеждат въпроси, които биха могли да окажат значително, но непряко влияние върху тях, по-специално трансферите на свързани с отбраната продукти в рамките на ЕС, стандартизацията и сертифицирането.

      (2)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, „Начало на дейността на Европейския фонд за отбрана“ (COM(2017) 295 final).

      (3)  http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20354/

      (4)  За общ преглед на дейностите на EDA в тази област, вж.: https://www.eda.europa.eu/procurement-biz/information/eda-market-industry-policies; https://www.eda.europa.eu/what-we-do/activities/activities-search/small-and-medium-sized-enterprises-(smes).

      (5)  https://www.eda.europa.eu/

      (6)  Директива 2009/81/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 година относно координирането на процедурите за възлагане на някои поръчки за строителство, доставки и услуги от възлагащи органи или възложители в областта на отбраната и сигурността и за изменение на директиви 2004/17/ЕО и 2004/18/ЕО (ОВ L 216, 20.8.2009 г., стр. 76).

      (7)  Единен европейски документ за обществени поръчки (ЕЕДОП), както е определен в Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/7 на Комисията от 5 януари 2016 г. за установяване на стандартния образец за единния европейски документ за обществени поръчки (ОВ L 3, 6.1.2016 г., стр. 16) по силата на член 59 от Директива 2014/24/ЕС.

      (8)  Вж. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:124:0036:0041:en:PDF

      (9)  Директива 2014/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. за обществените поръчки и за отмяна на Директива 2004/18/ЕО (ОВ L 94, 28.3.2014 г., стр. 65).

      (10)  Директива 2014/25/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. относно възлагането на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги и за отмяна на Директива 2004/17/ЕО (ОВ L 94, 28.3.2014 г., стр. 243).

      (11)  Член 30, параграф 1 от Директива 2009/81/ЕО.

      (12)  Прогнозна стойност на поръчките и на рамковите споразумения, изчислена в съответствие с член 9. Праговете в член 8 се актуализират на всеки две години; обща информация за настоящите прагове за обществени поръчки е представена на адрес: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/rules-implementation/thresholds_en

      (13)  Вж. член 1, точка 22 и член 21 от Директива 2009/81/ЕО.

      (14)  Вж. член 1, точка 13 и член 5, параграф 2 от Директива 2009/81/ЕО.

      (15)  В последната алинея от член 22 от Директива 2009/81/ЕО се предвижда, че „Държавите членки признават разрешенията за достъп до информация със значение за сигурността, които те считат за равностойни на издаваните съгласно тяхното национално право, независимо от възможността за провеждане и вземане предвид на допълнителни техни разследвания, ако това се счита за необходимо“. Вж. също точка 12 от Насоките за сигурността на информацията: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/15411/attachments/1/translations/en/renditions/native.

      (16)  Вж. https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/ecertis.

      (17)  Например брошурата на Комисията от 2017 г. „Технологии с двойна употреба в ЕС“. Вж. http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=9255

      (18)  Държавата членка, която създава гаранционната схема, следва да се увери, че схемата не представлява държавна помощ (вж. в тази насока Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:52008XC0620%2802%29&from=BG) или да уведоми Комисията за мярката.

      (19)  Европейска платформа за сътрудничество между клъстери: https://www.clustercollaboration.eu/eu-cluster-partnerships

      (20)  Обща информация относно „Хоризонт 2020“ може да бъде намерена на адрес: https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020.

      (21)  Вж. https://www.endr.eu/

      (22)  Вж. https://www.clustercollaboration.eu/

      (23)  По-специално насочената към сектора на отбраната инициатива „Подробен план за действие за секторно сътрудничество във връзка с уменията“ в рамките на Новата европейска програма за умения.

      (24)  Вж. https://ec.europa.eu/info/funding-tenders-0/european-structural-and-investment-funds_bg

      (25)  Вж. http://ec.europa.eu/esf/home.jsp?langId=bg

      (26)  Вж. http://een.ec.europa.eu/