				|

		52013DC0365

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Литва за 2013 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Литва за периода 2012—2016 г. /* COM/2013/0365 final */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Литва за 2013 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета относно
програмата
за
конвергенция
на Литва за
периода 2012—2016 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид Договора
за
функционирането
на Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 9,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
препоръките
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[3],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета
по заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       На 26
март 2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на
икономическата
политика,
съсредоточена
върху
ключовите
области, в
които е
необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
за устойчив
растеж и конкурентоспособността
на Европа.
(2)       На 13
юли 2010 г. въз
основа на
предложения
на Комисията
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоките за
политиките
на държавите
членки по
заетостта[4], като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националната
си
икономическа
политика и
политика по
заетостта.
(3)       На 29
юни 2012 г.
държавните и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт за
растеж и
работни
места, с
който се
предоставя
съгласувана
рамка за
действие на
равнището на
отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се
използват
всички
възможни
лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха
решение
относно
действията,
които да
бъдат предприети
на равнище
държави
членки, като
изразиха
пълната си
ангажираност
с постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с изпълнението
на
специфичните
за държавите
препоръки.
(4)       На 6
юли 2012 г.
Съветът прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Литва за 2012 г. и
даде
становището
си относно
актуализираната
програма за
конвергенция
на Литва за
периода 2011—2015 г.
(5)       На 28
ноември 2012 г.
Комисията
прие
годишния обзор
на растежа[5], с
което
постави
началото на
европейския
семестър за
координация
на
икономическата
политика. На 28
ноември 2012 г.
въз основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
прие също
така доклада
за механизма
за
предупреждение[6], в
който беше
посочено, че
Литва е една
от държавите
членки, за
които ще се
извърши задълбочен
преглед.
(6)       На 14
март 2013 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите
за
осигуряването
на финансова стабилност,
бюджетна консолидация
и действия за
подпомагане
на растежа.
Той
подчертава
необходимостта
от
провеждане
на
диференцирана
и благоприятстваща
растежа
бюджетна
консолидация,
възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на
заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с безработицата
и социалните
последици от кризата
и
модернизиране
на
публичната
администрация.
(7)       На 9
април 2013 г.
Литва
представи
своята актуализирана
националната
програма за
реформи за
2013 г., а на 26
април 2013 г.
своята
програма за
конвергенция,
която обхваща
периода 2012—2016 г.
Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени взаимовръзките
между тях.
(8)       Въз
основа на
извършената
в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета
оценка на програмата
за
конвергенция
за 2013 г.
Съветът е на
мнение, че
макроикономическият
сценарий в
основата на
бюджетните
прогнози в
програмата е
реалистичен
и в голяма
степен в съответствие
с оценката в
прогнозата
на Комисията
от пролетта.
Следвайки
амбициозна
бюджетна
консолидация
от 2009 г. насам
дефицитът на
сектор
„Държавно
управление“
беше намален
на 3,2 % от БВП
през 2012 г.,
което се
счита за достатъчно
условие за
отмяна на
решението относно
наличието на
прекомерен
дефицит, като
се вземат
предвид
разходите,
свързани с
реформата на
пенсионната
система.
Намаляването
на дефицита
беше до известна
степен
основано
също така на
стабилния
икономически
растеж и
временното
замразяване
на разходите.
В програмата
средносрочната
цел беше
променена от
+0,5 % на -1,0 %, което
продължава
да
съответства
на целите на
пакта за
стабилност и
растеж.
Бюджетната стратегия
посочена в
програмата
цели да постигне
средносрочната
цел до 2016 г. Въз
основа на
(преизчисленото)
структурно
бюджетно
салдо
годишният
ръст за
постигане на
средносрочната
цел в
структурно
изражение е
по-висок от 0,5 %
от БВП.
Целевият
показател за
разходите
през
програмния
период е
постигнат.
Корекцията е
предвидена
малко по-рано
и се основава
главно на
ограничаване
на разходите,
като е
подкрепена
само отчасти
от конкретни
мерки,
включително
еднократни мерки,
които не са
уточнени.
Съгласно
прогнозата
на Комисията
структурната
корекция
през 2013 и 2014 г. се
очаква да
бъде
съответно 0,3 %
и 0,0 % от БВП,
като това е
под
изискванията
за растеж от
0,5 % от БВП,
което също
предизвиква
съмнения
относно
посочения в
програмата
план за
корекция. Все
още следва да
бъдат
посочени
конкретни
мерки за
по-нататъшна
консолидация,
както и структурни
реформи,
включително
вземането в предвид
на
преминаването
към мерки,
свързани с
приходите.
Дългът на
сектор
„Държавно
управление“
остава под 60 %
от БВП с 40,7 %
през 2012 г. и се
очаква да
намалее
слабо през
програмния
период.
Макар, че в
програмата
за
конвергенция
се очаква
дългът да
намалее на 39,7 %
през 2013 г. и да достигне
34,5 % през 2016 г., в
прогнозата
на Комисията
се предвижда
той да
намалее на 40,1 %
от БВП през
2013 г. и на 39,4 %
през 2014 г.
Разликите се
дължат
най–вече на
по-ниските
дефицити,
предвидени в
програмата
за
конвергенция.
(9)       Въпреки
че
отрицателният
ѝ баланс се е
подобрил
през
годините,
Литва все още
не разполага
с достатъчно
фискално
пространство,
за да реагира
на
неблагоприятни
сътресения.
Налице е
обаче
възможност
за данъчно
облагане с
по-слабо
изкривяващо
отражение и
подобряване
на
спазването
на данъчното
законодателство.
Литва
продължава
да има най-ниското
съотношение
между данъци
и БВП в ЕС и
консолидацията
бе насочена
главно към
разходите.
Все още има
възможност
за обмисляне
на
допълнителни
данъчни
източници на
приходи,
които са
по-малко
вредни за растежа,
като
политиките в
областта на
околната среда
и системата
за постоянно
данъчно облагане
на
недвижимата
собственост.
Макар Литва
да предприе
стъпки за
увеличаване
на приходите
от постоянни
данъци върху
недвижимата
собственост,
все още е
налице възможност
за
подобряване
на
ситуацията.
Приходите на Литва
от
екологични
данъци са в
низходяща тенденция
и бяха
вторите
най-ниски в
ЕС през 2011 г.,
което се
дължи също
така на това,
че данъците
върху
транспорта
за
най-ниските в
ЕС. Това не
улеснява
намаляването
на високата
енергийна
интензивност
на литовската
икономика.
Същевременно
насърчаващите
растежа
разходи,
например в
областта на
научните
изследвания
и
образованието,
следва да се
превърнат в
приоритет на
бюджетната
консолидация.
Прилагането
на законодателството,
с което се
засилва
фискалната
рамка, закъсня.
Фискалната
рамка на
Литва не успя
да предотврати
процикличната
фискална
политика
през
годините на
висок растеж,
а правилата
не са
достатъчно
обвързващи.
Необходимо е
да се подобри
мониторинга,
отчетността и
изпълнението
на бюджетния
процес и да
се укрепи
задължителният
характер на
средносрочната
рамка.
(10)     Демографското
развитие
хвърля
съмнение върху
дългосрочната
фискална
устойчивост
на Литва.
Следователно
предприемането
на
всеобхватна
пенсионна
реформа, насочена
едновременно
към
устойчивостта
и адекватността
на
пенсионните
режими, продължава
да бъде
важно.
Постигането
на подходящ
размер на
пенсиите е
предизвикателство,
тъй като
по-възрастното
население е
изправено
пред голям
риск от
изпадане в
бедност и
социално
изключване.
Реформата от
2012 г. на пенсионната
система с
натрупване
насърчава втория
стълб на
натрупването
на пенсии
чрез финансови
стимули от
държавния
бюджет. С нея
се въвежда
също така
възможността
за отказ от
натрупване
на пенсии
чрез частни
фондове и
връщане към
държавния
социалноосигурителен
фонд по време
на преходния
период, както
и постепенно
увеличаване
на възрастта
за
пенсиониране.
Реформата ще
влезе в сила
от 1 януари 2014 г.
Това са
важни, но
изолирани
стъпки в
правилната
посока, като
са необходими
по-решителни
промени, в
частност в
рамките на
първия стълб
на
пенсионната
схема. В допълнение
са
необходими
мерки за насърчаване
на
пригодността
за заетост на
по-възрастните
работници и
съобразена с
нуждите на
възрастните
хора работна
среда.
(11)     Борбата
с
безработицата
и слабото
участие на
трудовия
пазар
продължава
да бъдат основни
предизвикателства.
Високата
безработица
засяга
най-вече
младите и
неквалифицирани
работници .
Несъответствието
на предлаганите
умения стана
особено явно
по време на
кризата и
представлява
все
по-значителен
проблем,
който е
признак за
наличието на
структурни
недостатъци
в
образованието
и политиките
на пазара на
труда.
Произтичащият
от това
недостиг на
квалифицирана
работна ръка
е утежнен от
големия брой
емигранти.
Следователно
са
необходими
допълнителни
мерки за
подобряване
на
гъвкавостта
на пазара на
труда и за
насърчаване
на участието
на пазара на
труда,
особено на
младите хора,
неквалифицираните
лица и
по-възрастните
работници.
Цялостният
обхват на
активни
мерки за пазара
на труда и на
финансовото
разпределение
за всяка
отделна
мярка все още
са недостатъчни,
а мерките са
неадекватно
насочени по
отношение на
нискоквалифицираните
работници и
дългосрочно
безработните
лица. Обстойният
преглед на
трудовото
право с участието
на
социалните
партньори
може да доведе
до
набелязването
на ненужни
ограничения
и
административни
пречки, които
възпрепятстват
сключването
на по-гъвкави
договорни
споразумения,
разпоредби
за уволнение
и гъвкави договорености
за
организация
на работното
време.
По-добрата
привлекателност
на чиракуването
и стажовете
може да
гарантира по-успешно
преминаване
от училището
или университета
към пазара на
труда.
(12)     Бедността
и социалното
изключване
са все още
широко
разпространени.
По-специално
нарастването
на бедността
сред децата
буди
безпокойство.
През 2012 г. бяха
стартирани мерки
за реформа на
социалното
подпомагане,
целящи
увеличаване
на стимулите
за работа
(обвързани
със връщането
на работа
обезщетения
за дългосрочно
безработните
лица,
постепенно
намаляване
на
социалните
помощи за
хората в трудоспособна
възраст,
които са
неактивни) и
намаляване
на бедността.
Пилотен
проект в пет
общини даде
впечатляващи
резултати по
отношение на
икономия на
разходи и
по-добра
насоченост
към
бенефициерите.
Понастоящем
е необходимо
въвеждането
на система за
наблюдение,
за да се
оцени
ефикасността
на тази реформа
и нейното
въздействие
върху преодоляването
на бедността
и
изключването.
Реформата също
така трябва
да се обвърже
с мерки за
активизиране,
предназначени
да засилят
участието,
по-специално
на
дългосрочните
получатели
на социални
помощи.
Мерките,
предприети
за
намаляване
на бедността,
включват разширен
обхват на
социалните
помощи и нов
метод за
изчисляване
на размера на
помощите. Освен
това от 1
януари 2013 г.
минималната
работна
заплата беше
увеличена с
18 %, което би
могло да
спомогне за
намаляване
на
неактивността
и бедността
сред
активните
лица. Въпреки
това тези
мерки
изглеждат
недостатъчни,
като се има
предвид
мащабът на
предизвикателството,
а в момента
липсват цялостна
стратегия и
план за
действие за
борба с
бедността.
(13)     От
2010 г. насам
правителството
провежда
амбициозна
реформа на
държавните
предприятия
(ДП).
Реформата е
уместна и надеждна
и включва
законодателни
и организационни
промени.
Регулаторните
аспекти на
реформата
бяха
въведени и
беше постигнато
цялостно
спазване,
придружено с
изисквания
за
докладване.
Сега
предизвикателството
е да се
избегне
конфликт на
интереси по
отношение на
регулаторните
и
нерегулаторните
функции и да
се направи
разграничение
между
търговските
и
нетърговските
дейности на
държавните
предприятия.
След като
бъде изцяло
приложена
реформата ще
може да спомогне
за повишаване
на
конкурентоспособността
и растежа.
Следователно
от
първостепенно
значение е
извършването
на
мониторинг
на съответствието.
(14)     Газовите и
електрическите
връзки със
съседните
държави
остават
недоразвити.
В резултат на
това
конкуренцията
в енергийния
сектор е
много
ограничена, а
цените на енергията
са високи.
Освен това
енергийната
ефективност
продължава
да бъде
проблем. Напредъкът
бе муден по
отношение на
ремонта на
сградите,
включително
по отношение
на
инвестициите
в рамките на
холдинговия
фонд JESSICA, и
продължава
да
съществуват
сериозни трудности
за
санирането
на частни
жилища.
(15)     В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Литва. Тя
извърши
оценка на
програмата ѝ
за
конвергенция
и националната
ѝ програма за
реформи. Тя
взе предвид
не само
тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в
Литва, но и
тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид
необходимостта
от засилване
на цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнище ЕС
към бъдещите решения
на държавите
членки.
Препоръките ѝ
в рамките на
европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1―6
по-долу.
(16)     С
оглед на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за конвергенция
на Литва,
като
становището[7] му е
изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу,
ПРЕПОРЪЧВА
на Литва да
предприеме
следните
действия
през периода
2013—2014 г.:
1.           Да
гарантира
благоприятна
бюджетна
консолидация
и да приложи
планираната
бюджетна стратегия,
като
продължи
усилията за
структурна
корекция,
която ще
позволи на
Литва да
постигне
средносрочната
цел. Да даде
приоритет на
разходите за
подобряване
на растежа.
Да укрепи
бюджетната
рамка,
по-специално
чрез
въвеждането
на приложими
и задължителни
тавани на
разходите в
средносрочната
бюджетна
рамка. Да
преразгледа
данъчната система
и да увеличи
тези данъци,
които са по-малко
вредни за
растежа, като
например постоянното
данъчно
облагане на
недвижимата
собственост
и
екологичното
данъчно облагане,
включително
въвеждане на
данъци върху
леките
автомобили,
като в същото
време продължава
да подобрява
спазването
на данъчното
законодателство.
2.           Да
приеме и
приложи
законодателство
за цялостна
реформа на
пенсионната
система. Да приведе
законоустановената
пенсионна
възраст в
съответствие
с очакваната
продължителност
на живота, да
намали достъпа
до ранно
пенсиониране,
да установи ясни
правила за
индексирането
на пенсиите и
да насърчи
използването
на
допълнителни
схеми за
спестявания,
като
гарантира изпълнението
на текущите
реформи. Да
придружи
пенсионната
реформа с
мерки за
насърчаване
на пригодността
за заетост на
по-възрастните
работници.
3.           Да се
справи с
високата
безработица
сред нискоквалифицираните
и трайно
неработещите
лица, като
пренасочи
вниманието
на ресурсите
към активни
политики на
пазара на
труда, като
същевременно
подобри
техния
обхват и
ефективност.
Да подобри
пригодността
за заетост на
младите хора,
например чрез
инициативата
гаранция за
младежта, да
подобри
изпълнението
и
ефективността
на схемите за
стажове, и да
се справи с
продължаващите
несъответствия
между
търсените и
предлаганите
умения. Да
преразгледа
целесъобразността
на трудовото
законодателство,
така че да
бъдат
въведени
по-гъвкави
договорни
споразумения,
разпоредби
за уволнение
и организация
на работното
време с
консултация
със
социалните
партньори.
4.           Да
въведе
конкретни
целенасочени
мерки за
намаляване
на бедността
и социалното
изключване.
Да укрепи
връзките
между реформата
на паричното
социално
подпомагане
и мерките за
активизиране.

5.           Да
завърши
прилагането
на реформата
на държавните
предприятия,
в частност да
гарантира
разделяне на
собствеността
и регулаторните
функции,
както и да
следи
внимателно
за
спазването
на
изискванията
на реформата.
6.           Да
засили
мерките за
подобряване
на енергийната
ефективност
на сградите,
включително
чрез
отстраняване
на
демотивиращите
фактори и
бързото
въвеждане в
действие на
холдинговия
фонд. Да
насърчава
конкуренцията
в
енергийните
мрежи чрез
подобряване
на
взаимосвързаността
с други
държави
членки, както
по отношение
на
електроенергията,
така и на
газта.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209,
2.8.1997 г., стр. 1.
[2]               COM(2013) 365 final
[3]               P7_TA(2013)0052 и
P7_TA(2013)0053.
[4]               2013/208/EС от 22
април 2013 г.
[5]               COM(2012) 750 final
[6]               COM(2012) 751 final
[7]               Съгласно
член 9,
параграф 2 от
Регламент (EО) № 1466/97
на Съвета.


title: Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за периода 2012—2015 г.

text:
               24.7.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 219/85

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 10 юли 2012 година
   относно националната програма за реформи на Швеция за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за периода 2012—2015 г.
   2012/C 219/25
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)

               На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Швеция за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Швеция за периода 2011—2014 г.

               (4)

               На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания се включват в становището на Комитета по заетостта.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

               (7)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 20 април 2012 г. Швеция представи своята програма за конвергенция, която обхваща периода 2012—2015 г., и своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията оцени също дали Швеция е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Швеция се отчитат дисбаланси, макар и не прекомерни.

               (9)

               Съгласно извършената в съответствие с член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на програмата за конвергенция Съветът счита, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е реалистичен за 2012 г. и оптимистичен за периода 2013—2015 г., през който се очаква ръстът на БВП да бъде средно около 3,5 %. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. се предвижда растеж на БВП от 2,1 % през 2013 г. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, е да се осигури дългосрочна устойчивост, като се спазват правилата на шведската бюджетна рамка, включително целта да се постигне излишък от 1 % от БВП в нетното финансиране в консолидирания държавен бюджет по време на целия цикъл. Със стратегията се цели също така да се изпълнят изискванията на Пакта за стабилност и растеж, и по-специално да се спази референтната стойност от 3 % от БВП. С програмата за конвергенция се изменя средносрочната бюджетна цел (СБЦ) от излишък по консолидирания държавен бюджет от 1,0 % от БВП на дефицит от 1,0 % от БВП. Новата СБЦ отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Поради промяната и въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо е вероятно СБЦ да бъде постигната по време на действие на програмата, дори като се вземе предвид вероятността от допълнителни експанзионистични дискреционни мерки през 2013 г. или 2014 г. Някои от рисковете от постигане на по-лоши резултати от предвидените в бюджетните прогнози след 2013 г. нататък са свързани с оптимистичните макроикономически предвиждания. Планираният темп на нарастване на държавните разходи, като се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, ще бъде в съответствие с целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж. Съотношението на дълга към БВП е под от 60 % от БВП съгласно програмата за конвергенция, като се очаква то да продължи да намалява през периода на действие на програмата.

               (10)

               В задълбочения преглед на Комисията, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, се потвърждава, че в Швеция равнището на дълговете на домакинствата е доста високо. Макар и положението на жилищния и ипотечния пазар да се стабилизира през 2011 г., продължават да са налице няколко структурни нарушения, които застрашават стабилността на тези пазари в дългосрочен план. Бяха взети необходимите мерки за укрепване на устойчивостта на финансовия сектор. Въпреки това понастоящем съществуват редица политики, които биха могли да допринесат за нестабилността на шведския жилищен пазар и за натрупването на ипотечни дългове и на които не е отделено достатъчно внимание, а именно щедрото данъчно приспадане на лихвите и ниските имуществени данъци, малката амортизация и строгата уредба за наемите. По отношение на предлагането монополът в местното планиране, дългите процеси на зониране и липсата на конкуренция пречат на гъвкавостта при предлагането на жилища.

               (11)

               Въпреки цялостното подобрение на пазара на труда през 2011 г. равнището на безработицата сред младите хора и уязвимите групи продължава да е високо, особено при лицата с мигрантски произход. За да се справи с тази ситуация, понастоящем Швеция прилага няколко активни мерки на политиката на пазара на труда и провежда реформи в образованието. Повечето от тези мерки изглеждат уместни и надеждни, въпреки че все още е твърде рано, за да се оцени тяхното въздействие. Въпреки това значението и ефективността на основните мерки, насочени към младежката заетост, а именно намаляването на ставката на ДДС за ресторантите и кетъринг услугите, не са установени и е необходимо да бъдат оценени. Освен това равнището на амбиция може да бъде повишено, ако на предизвикателствата се търсят решения по по-всеобхватен начин, включително като се обърне внимание на относително високите възнаграждения в долния край на скалата на заплатите и на различията в защитата на труда за постоянно наетите и временно наетите работници.

               (12)

               Швеция е на второ място в ЕС по разходи за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) като дял от БВП и е считана за лидер в иновациите в сравнителния анализ на иновациите в Съюза. Въпреки това, по отношение на предлагането на пазара на новаторски продукти, Швеция се представя под средното за ЕС равнище и отбелязва отрицателна тенденция. Освен това изглежда, че Швеция изостава в създаването на бързо растящи иновативни предприятия. Нещо повече — като цяло силната позиция на Швеция в НИРД е уязвима поради голямата ѝ зависимост от няколко големи многонационални дружества, които все по-често преместват своите научноизследователски и развойни дейности извън Швеция. На тези въпроси следва да бъде обърнато внимание в новия закон за научните изследвания и иновациите, очакван през есента на 2012 г.

               (13)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция. Тя извърши оценка на програмата ѝ за конвергенция и националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Нейните препоръки в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (14)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Швеция, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (15)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени по-специално в препоръка 2 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

               1.

               Да запази стабилна бюджетна позиция през 2012 г. и след това, като прилага предвидената бюджетна стратегия и осигурява постоянно постигането на СБЦ.

               2.

               Да предприеме допълнителни предпазни мерки за укрепване на стабилността на жилищния и ипотечния пазар в средносрочен план, включително чрез насърчаване на предпазливото отпускане на заеми, намаляване на склонността към задлъжняване при финансирането на жилищни инвестиции, както и чрез преодоляване на ограниченията в предлагането на жилища и уредбата за наемите.

               3.

               Да предприеме по-нататъшни мерки за подобряване на участието на младите хора и уязвимите групи в пазара на труда, например чрез подобряване на ефективността на активните мерки на пазара на труда, улесняване на прехода от училище към заетост, насърчаване на политиките за увеличаване на търсенето за уязвимите групи и подобряване на функционирането на пазара на труда. Да направи преглед на ефективността на понастоящем занижената ставка на ДДС за ресторантите и кетъринг услугите за създаването на работни места.

               4.

               Да вземе допълнителни мерки в предстоящия закон за научните изследвания и иновациите с оглед да продължи усъвършенстването на високите постижения в научните изследвания и да се постави акцент върху подобряването на предлагането на пазара на новаторски продукти и разработването на нови технологии.

      Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

            За Съвета

            Председател

         V. SHIARLY

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

      (4)  ОВ C 217, 23.7.2011 г., стр. 9.

      (5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


				|

		52013DC0383

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА с оглед преодоляването на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит в Испания /* COM/2013/0383 final - 2013/ () */

			   	Препоръка за
ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
с оглед преодоляването на съществуващия
прекомерен бюджетен дефицит в Испания
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането
на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 7 от него,
като взе предвид препоръката на Европейската
комисия,
като има предвид, че:
(1)       Съгласно член 126 от
Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) държавите членки трябва
да избягват прекомерния бюджетен дефицит.
(2)       Пактът за стабилност и растеж
се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като начин за
засилване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж,
водещ до създаване на трудова заетост.
(3)       На 27 април 2009 г. в
съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската
общност (ДЕО) Съветът реши, че в Испания е налице прекомерен дефицит и отправи
препоръка за коригирането му най-късно до 2012 г. в съответствие с член
104, параграф 7 от ДЕО и член 3 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли
1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен
дефицит[1].
(4)       На 2 декември 2009 г.
Съветът реши, в съответствие с член 3, параграф 5 от Регламент (ЕО)
№ 1467/97, че са били предприети ефективни действия и че неочаквани
неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за
държавните финанси са настъпили след приемането на горепосочената препоръка[2]. По-специално, рязкото влошаване на перспективите за растеж в условията
на световната икономическа и финансова криза оказа съществено отрицателно
влияние върху бюджета. В резултат на това Съветът реши да приеме преразгледана
препоръка съгласно член 126, параграф 7 от ДФЕС за коригиране на прекомерния
дефицит най-късно до 2013 г. по надежден и устойчив начин чрез
предприемането на действия в средносрочен план.
(5)       На 15 юни 2010 г. Комисията
заключи, че Испания е предприела ефективни действия в съответствие с
препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. за привеждане на бюджетния си
дефицит под референтната стойност от 3 % от БВП, и изрази мнение, че не е
необходима допълнителна мярка в рамките на процедурата при прекомерен дефицит.
(6)       На 10 юли 2012 г.
Съветът реши в съответствие с член 3, параграф 5 от Регламент (ЕО)
№ 1467/97, че са били предприети ефективни действия и че след приемането
на преразгледаната препоръка през 2009 г. са настъпили неочаквани
неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за
държавните финанси. По-специално, влошените перспективи за растеж и по-малкият
относителен дял на данъците в структурата на растежа оказаха значително
отрицателно въздействие върху бюджета. В резултат на това Съветът прие
преразгледана препоръка съгласно член 126, параграф 7 от ДФЕС
(„преразгледаната препоръка по ППД“) и препоръча на Испания да коригира
прекомерния дефицит най-късно до 2014 г. За да сведе номиналния бюджетен
дефицит под референтната стойност от 3 % от БВП до 2014 г., на
Испания бе препоръчано да осигури подобрение на структурното салдо с 2,7 %
от БВП през 2012 г., 2,5 % от БВП през 2013 г. и 1,9 % от
БВП през 2014 г. въз основа на актуализираната прогноза на службите на
Комисията от пролетта на 2012 г. Целите
за номиналния дефицит бяха определени на 6,3 % от БВП за 2012 г.,
4,5 % от БВП за 2013 г. и 2,8 % от БВП за 2014 г. На
Испания бе препоръчано също така да приложи мерките, приети с бюджета за 2012
г. и уравновесяващите планове на автономните области, и да приеме обявения
многогодишен бюджетен план за 2013 — 2014 г. до края на юли 2012 г.,
включително и средносрочна бюджетна стратегия, в която изцяло да бъдат
определени структурните мерки, необходими за постигане на корекцията на
прекомерния дефицит до 2014 г.
(7)       На 14 ноември 2012 г.
Комисията заключи, въз основа на прогнозата на службите на Комисията от есента
на 2012 г., че Испания е предприела ефективни действия в съответствие с
преразгледаната препоръка на Съвета от 10 юли 2012 г. и че по-нататъшни
мерки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит не са необходими.
(8)       В съответствие с член 3,
параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1467/97 Съветът може, по препоръка на
Комисията, да реши да приеме преразгледана препоръка съгласно член 126,
параграф 7 от ДФЕС, ако са предприети ефективни действия и след приемането
на тази препоръка настъпят неочаквани неблагоприятни икономически събития със
значими отрицателни последици за държавните финанси. Появата на неочаквани
неблагоприятни икономически събития със значимо отрицателно въздействие върху
бюджета се оценява спрямо икономическата прогноза, залегнала в препоръката на
Съвета.
(9)       По силата на член 126,
параграф 7 от ДФЕС и член 3 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на
Съвета, Съветът отправя препоръка до съответната държава членка с оглед
преодоляване на прекомерния дефицит в рамките на определен период. В
препоръката следва да се определи краен срок от най-много шест месеца за
предприемане на ефективни действия от страна на съответната държава членка за
коригиране на прекомерния дефицит. Освен това в препоръката за коригирането на
прекомерния дефицит Съветът следва да изисква постигането на годишни бюджетни
цели, които съгласно прогнозата, на която се базира препоръката, съответстват
на минимално годишно подобрение на структурното салдо (т.е. коригираното спрямо
фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните и другите временни мерки)
от най-малко 0,5 % от БВП като референтна стойност.
(10)     След като през 2011 г. бе
отбелязано краткотрайно съживяване в икономиката, тя отново навлезе в рецесия,
като от третото тримесечие на 2011 г. се отчита отрицателен ръст на
реалния БВП. През 2012 г. БВП спадна с 1,4 % на годишна база. Според
прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. рецесията се
очаква да продължи и през 2013 г., а положителният нетен износ все още не
е в състояние да компенсира продължаващото свиване на вътрешното търсене.
Очаква се БВП да се стабилизира едва към края на 2013 г., а реалният БВП
да се свие с 1,5 % през 2013 г. преди прогнозираното нарастване с
0,9 % през 2014 г. (при положение че няма промяна в политиката). Към
момента на последната препоръка на Съвета се очакваше реалният БВП да се свие с
1,9 % и 0,3 % съответно през 2012 г. и 2013 г., и да
нарасне с 1,1 % през 2014 г. Фактът, че през 2012 г. резултатите по
отношение на икономическия растеж бяха по-малко неблагоприятни, се дължи главно
на малко по-устойчивото вътрешно търсене, както и вероятно на ликвидността,
която бе инжектирана чрез схемата за изплащане на търговския дълг, натрупан от
регионите и местните власти преди 1 януари 2012 г. (27,4 милиарда евро или
2,6 % от БВП). По отношение на 2013 г. и 2014 г. в прогнозата на
службите на Комисията от пролетта на 2013 г. се предвижда по-рязък спад на
реалния БВП през 2013 г. и по-слабо възстановяване през 2014 г. Това
включва по-рязък спад на вътрешното търсене и през двете години и по-продължителен
спад в заетостта. Влошаването на макроикономическите прогнози частично е
свързано с включването на допълнителни мерки за консолидация в бюджетния план
за 2013 — 2014 г. и в бюджета за 2013 г.
(11)     Според прогнозата на службите
на Комисията от пролетта на 2013 г. през 2012 г. дефицитът по
консолидирания държавен бюджет е достигнал 10,6 % от БВП, като се има
предвид, че целта, определена от правителството, а също и в рамките на ППД, е
6,3 % от БВП и 9,4 % от БВП за 2011 г. След корекция за капиталовите
трансфери към банките (които се смятат за еднократни операции), равнището на
дефицита бе 7,0 % и 9,0% от БВП съответно през 2012 г. и 2011 г. Намаленото номиналното салдо съответства на
подобрение на първичното салдо в размер на 2,4 процентни пункта (без да се отчитат трансферите на капитал към
банките) на фона на свиването на икономиката и малкия дял на данъците в
структурата на растежа. Прогнозата на службите
на Комисията от пролетта на 2013 г. сочи, че през 2012 г.
структурният дефицит се е подобрил с 1,8 процентни пункта в сравнение с
препоръчаното подобрение от 2,7 процентни пункта. Ако се вземе предвид
занижената прогноза за растеж на потенциалния БВП след последната препоръка на
Съвета, прогнозираното подобрение на бюджетното салдо остава непроменено.
Очакваната промяна в структурното салдо обаче бе повлияна в значителна степен
от непредвидения спад в приходите в размер на около 1,0 процентни пункта. Ако
бъдат отчетени тези фактори, общото коригирано подобрение на бюджетното салдо
би нараснало до 2,9 процентни пункта, като това равнище е над препоръчаното в
преразгледаната препоръка в рамките на ППД. Освен с мерките за рекапитализация,
отклонението от бюджета през 2012 г. е свързано с комбинирания ефект от
приходи в по-малък от очаквания размер (като се отчита въздействието на
дискреционните мерки и базовия ефект) и по-високо междинно потребление и
социални плащания. По-малкият относителен дял на данъците в структурата на
растежа и по-сериозното влошаване на положението на пазара на труда бе причина
за голям спад в приходите, по-специално от преки и косвени данъци, както и за
увеличаване на социалните разходи. През 2012 г. Испания прие съществени
мерки за консолидация, чието отражение бе около 4 % от БВП, включително
около 1½ % от БВП в приходната част и 2½ % от БВП в разходната част.
Тези мерки отчасти компенсираха влошеното поради нарастващите лихвени плащания
и по-високите социални плащания структурно салдо.
(12)     По отношение на 2013 г.
според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г.
бюджетният дефицит се очаква да намалее до 6,5 % от БВП, в сравнение с
целта от 4,5 % от БВП, определена съгласно ППД. Първичното салдо се очаква
да се подобри с 4,5 процентни пункта (или 0,9 процентни пункта, ако не се
отчита влиянието на капиталовите трансфери към банките). След последната
препоръка на Съвета испанското правителство представи през август 2012 г.
многогодишен бюджетен план за 2013 — 2014 г., в който се очертават някои
елементи на стратегията за консолидация в средносрочен план. Общо отражението
върху бюджета на дискреционните мерки през 2013 г. се оценява на около
1 % от БВП в разходната част и около 1½ % от БВП — в приходната.
Очакваното отклонение от около 2 % от БВП в сравнение с целта по ППД се
обяснява отчасти с по-лошата изходна позиция. Основният фактор за отклонението
обаче е неблагоприятната структура на растежа, в която частното потребление се
свива повече, а резултатите на пазара на труда са по-лоши от очакванията,
залегнали в преразгледаната препоръка по ППД. В прогнозата на службите на
Комисията от пролетта на 2013 г. се предвижда през 2013 г.
структурният дефицит допълнително да се свие с 1,1 процентни пункта в сравнение
с препоръчаното подобрение от 2,5 процентни пункта. Ако се вземат предвид
промяната в разчетите за потенциалния растеж и по-високият от предвидения спад
в приходите, прогнозното подобрение на бюджетното салдо нараства с 1,4
процентни пункта, а коригираното подобрение на салдото е в размер на 2,5 %
от БВП, което съответства на подобрението, препоръчано в преразгледаната
препоръка по ППД. В своята програма за стабилност за 2013 г. испанското
правителство обяви цел за дефицита по консолидирания държавен бюджет за
2013 г. в размер на 6,3 % от БВП, както и допълнителни мерки за
консолидация в подкрепа на тази цел на обща стойност приблизително 3 милиарда
евро (или 0,3 % от БВП), които ще бъдат приети и изпълнени още през тази
година.
(13)     По отношение на 2014 г.
номиналният дефицит се очаква да нарасне до 7,0 % от БВП в сравнение с
целта по ППД от 2,8 % от БВП, а първичният дефицит да нарасне с 0,4 %
от БВП. Освен базовия ефект, в основата на очакваното отклонение е най-вече
изтичането на срока на действие на временните мерки, предприети през
предходните години, както и фактът, че планираните мерки за консолидация за
2014 г. не бяха достатъчно конкретизирани в представения през август
2012 г. многогодишен бюджетен план, който следва да бъде включен в
прогнозата на службите на Комисията. Освен това делът на данъците в структурата
на икономическия растеж ще остане нисък, а социалноосигурителните вноски и
косвените данъци няма да нарастват изцяло пропорционално на номиналния БВП.
Лихвените плащания също ще продължат да нарастват поради високия размер на
дълга. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г.
структурният дефицит се предвижда да нарасне с 1,1 процентни пункта при
препоръчано намаление в размер на 1,9 % от БВП. Ако се вземат предвид
промяната в оценките за потенциалния растеж на БВП и непредвиденият спад в
приходите, разликата се увеличава с още 0,2 процентни пункта.
(14)     Що се отнася до фискалното
управление, бе постигнат съществен напредък при отчитането на изпълнението на
бюджета на регионално ниво. Разпоредбите в Закона за бюджетната стабилност по
отношение на ранното предупреждение и корективните механизми за ограничаване на
отклоненията от бюджета обаче се оказаха недостатъчно ефективни, а за
прозрачното им прилагане може да бъде направено повече. Въпреки напредъка при
отчитането на изпълнението на бюджета на регионално ниво, постигането на
по-висока степен на фискална прозрачност ще изисква по-мащабно, последователно
и навременно отчитане на консолидирана основа за сектор „Държавно управление“ в
съответствие с ЕСС95. Създаването на фискален съвет с пълна институционална и
финансова независимост все още предстои.
(15)     През 2012 г. консолидираният
държавен дълг нарасна до около 84 % от БВП спрямо равнището от 80,9 %
от БВП, предвидено в актуализираната прогноза на службите на Комисията от
пролетта на 2012 г. Нарастването на дълга се дължеше на по-високия от
очакваното дефицит, по-ниския растеж на номиналния БВП, разходите за операции
по банкова рекапитализация и плащанията по просрочените задължения на
публичната администрация. Според прогнозата на службите на Комисията от
пролетта на 2013 г., при положение че няма промяна в политиката, се очаква
съотношението на дълга спрямо БВП да се увеличи допълнително през 2014 г. до
нива над 95 %, като по този начин през всички години ще бъде над
референтната стойност, посочена в Договора.
(16)     На 10 април 2013 г.
Комисията заключи, въз основа на задълбочения преглед, който проведе по
отношение на Испания през 2013 г. в рамките на процедурата при
макроикономически дисбаланси[3],
че в Испания са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. Коригирането на
тези дисбаланси, натрупани през годините на силен икономически ръст, и
по-специално натрупването на много голям вътрешен и външен дълг, оказва огромно
отрицателно въздействие върху икономическия растеж, финансовата стабилност и
публичните финанси. Устойчивото коригиране на прекомерния бюджетен дефицит в средносрочен
план изисква да се постигне напредък едновременно при коригирането на
макроикономическите дисбаланси и провеждането на допълнителни структурни
реформи, насочени към засилване на растежа и създаване на работни места, както
и към преодоляване на липсата на структурна гъвкавост, която възпрепятства
адаптацията.
(17)     Според прогнозата на службите
на Комисията от пролетта на 2013 г. Испания няма да постигне номиналните
бюджетни цели, определени в препоръката на Съвета от 10 юли 2012 г. През
2012 и 2013 г. Испания обаче е предприела действия за подобряване на
структурното салдо, които предвид неочакваните неблагоприятни икономически
събития спрямо момента на представяне на препоръката на Съвета са в
съответствие с преразгледаната препоръка по ППД. Посочените неблагоприятни
събития доведоха до значителни отрицателни последици за държавните финанси.
По-специално, значителният спад на приходите във връзка с преструктурирането на
икономиката в посока към намаляване на дела на данъците в структурата на растежа
и свързаното с това отрицателно въздействие върху еластичността на приходите
доведоха до съществено влошаване на състоянието на бюджета. В допълнение към
това икономическата рецесия засегна особено силно заетостта и безработицата
рязко нарасна. С оглед на всички тези фактори, в съответствие с предвиденото в
Пакта за стабилност и растеж и предвид необходимостта от коригиране на
прекомерните макроикономически дисбаланси и мащабните неблагоприятни
последствия за публичните финанси, изглежда оправдано крайният срок за
коригиране на прекомерния дефицит в Испания да бъде удължен с две години до
2016 г.
(18)     На фона на голямата
несигурност в икономическата и бюджетната обстановка, препоръчаните бюджетни
цели за последната година от периода на коригирането следва да бъдат определени
на равнище, което във всички случаи е под референтната стойност, с цел да се
гарантира, че в рамките на поставения срок ще бъде постигната ефективна и
трайна корекция.
(19)     Междинните цели за номиналния
дефицит, които ще доведат до коригиране на прекомерния дефицит до 2016 г.,
са определени на 6,5 % от БВП за 2013 г., 5,8 % от БВП за
2014 г., 4,2 % от БВП за 2015 г. и 2,8 % от БВП за
2016 г. Постигането на тези цели изисква ежегодно подобрение на първичното
салдо (без да се отчитат еднократните мерки) в размер на 1,3 % от БВП
средно за периода 2013 — 2016 г. и въз основа на прогнозата на службите на
Комисията от пролетта на 2013 г., разширена до 2016 г. — подобрение
на структурното бюджетно салдо в размер на 1,1 % от БВП през 2013 г.,
0,8 % от БВП през 2014 г., 0,8 % от БВП през 2015 г., и
1,2 % от БВП през 2016 г. Този план за по-плавна фискална корекция
отчита неблагоприятната икономическа среда и продължаващото мащабно
преструктуриране на испанската икономика и ще трябва да бъде подкрепен от
амбициозни структурни реформи. Очаква се той да допринесе за преодоляването на
външните и вътрешните макроикономически дисбаланси и смекчаването на
негативното краткосрочно въздействие на фискалната консолидация върху
икономическия растеж, като същевременно с това се стабилизира и се обърне
посоката на тенденцията на нарастване на консолидирания държавен дълг.
(20)     Според прогнозата на службите
на Комисията от пролетта на 2013 г., разширена до 2016 г., при която
се приема допускането, че няма да има промяна в политиката, на този етап
изглежда не са необходими допълнителни мерки за постигане на препоръчаното
подобрение в структурното салдо за 2013 г. (както и новата цел за дефицита
в размер на 6,5 % от БВП), но бюджетните планове на всички равнища на
управление ще трябва да се изпълняват стриктно. Що се отнася до периода 2014 —
2016 г., за да се постигне устойчиво свиване на дефицита под определената
в Договора референтна стойност, ще са необходими сериозни структурни фискални
мерки в допълнение към вече включените в прогнозата на службите на Комисията от
пролетта на 2013 г. Тези мерки, чийто ефект възлиза на около 2 % от
БВП през 2014 г., 1 % от БВП през 2015 г. и 1½ % от БВП
през 2016 г., следва да вземат предвид необходимостта от компенсиране на
отрицателните странични ефекти, отрицателния растеж на потенциалния БВП, както
и растящите лихвени и социални плащания.
(21)     Предвиденият в Програмата за
стабилност от 2013 г. план за финансова корекция до голяма степен
съответства на коригирането на прекомерния дефицит до 2016 г., като целите
за номиналния дефицит са 6,3 % от БВП за 2013 г., 5,5 % за
2014 г., 4,1 % за 2015 г. и 2,7 % за 2016 г. Целта за
2013 г. се основава на включените в програмата допълнителни мерки за
консолидация, чието въздействие възлиза на около 3 милиарда евро и които все
още не са напълно конкретизирани.
(22)     Мерките за бюджетна
консолидация следва да гарантират трайно подобрение на салдото на
консолидирания държавен бюджет, като същевременно са насочени към подобряване
на качеството на публичните финанси и укрепване на потенциала за икономически
растеж.
(23)     По отношение на устойчивостта
в Испания е налице висока степен на риск в средносрочен план и средна степен на
риск в дългосрочен план. Ако структурното първично салдо се върне на по-високите
си равнища от периода 1998 — 2012 г., когато средният му размер бе около
-0.5 % от БВП, това би допринесло за овладяването на тези рискове. Очаква
се реформата от 2013 г. на схемите за ранно пенсиониране да допринесе за
постигането на дългосрочна стабилност по отношение на системата за социална
сигурност. Изглежда обаче са необходими допълнителни мерки, чрез които да се
ограничи нарастването на разходите, свързани със застаряването на населението,
например чрез съответно регламентиране на коефициента за устойчивост, предвиден
в реформата на пенсионната система от 2011 г., включително чрез
определянето на разпоредби, съгласно които пенсионната възраст нараства в
съответствие с нарастването на средната продължителност на живота.
(24)     С оглед на децентрализирания
характер на публичните финанси в Испания, планът за фискална корекция следва да
се основава на реалистична средносрочна стратегия за консолидация, която
включва i) подробен многогодишен бюджетен план, в който изцяло да бъдат
определени мерките за периода 2014 — 2016 г., ii) допълнително
укрепване на ефективността на институционалната рамка (посредством осигуряване
на повече прозрачност при прилагането на Закона за бюджетната стабилност, както
и чрез създаването на независим фискален съвет), iii) предприемане на конкретни
стъпки за овладяване на нарастващия структурен дефицит в системата за социална
сигурност и iv) осигуряване на мерки за консолидация, които насърчават повече
икономическия растеж (включително чрез провеждане на систематични прегледи на
разходите, както и прегледи в областта на данъчната система).
(25)     Успоредно с редовните прегледи
на финансовата помощ за рекапитализация на финансовите институции в Испания в
рамките на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС)[4] и в съответствие с договореното
в Меморандума за разбирателство, подписан на 23 юли 2012 г.,
проследяването на напредъка по изпълнението на ангажиментите по ППД ще се
извършва на тримесечна база.
(26)     Испания изпълнява условията за
удължаване на крайния срок за коригиране на прекомерния дефицит по
консолидирания държавен бюджет, посочени в член 3, параграф 5 от Регламент (EО)
№ 1467/97 за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при
прекомерен дефицит,
ПРИЕ
НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
(1)
Испания следва да преодолее прекомерния си бюджетен
дефицит до 2016 г.
(2)
Целите по отношение на номиналния дефицит, които
Испания следва да постигне, са 6,5 % от БВП за 2013 г., 5,8 % от БВП за 2014
г., 4,2 % от БВП за 2015 г. и 2,8 % от БВП за 2016 г., като въз основа на
прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г., разширена до 2016
г., тези цели съответстват на подобрение на структурното салдо от 1,1 %, 0,8 %,
0,8 % и 1,2 % от БВП съответно за годините 2013 — 2016 г.
(3)
Испания следва да въведе мерките, приети в
бюджетните планове за 2013 г., на всички нива на управление, и да бъде в
готовност да предприеме коригиращи мерки в случай на отклонение от бюджетните
планове. Испанските органи следва да укрепят средносрочната бюджетна стратегия
с помощта на прецизно определени структурни мерки за годините 2014 —
2016 г., необходими за коригирането на прекомерния дефицит до 2016 г.

(4)
Съветът определя на правителството на Испания краен
срок [1 октомври] за предприемането на ефективни действия и, в съответствие с
член 3, параграф 4а от Регламент (ЕО) № 1467/97, за представянето на
подробен доклад относно стратегията за консолидация, определена за постигането
на целите.
Освен това испанските власти следва i) да
засилят ефективността на институционална рамка чрез допълнително повишаване на прозрачността
при прилагането на Закона за бюджетната стабилност, както и чрез създаването на
независим фискален съвет, който да осигурява анализ, консултации и мониторинг
на съответствието на фискалната политика с националните фискални правила и
фискалните правила на ЕС, ii) да предприеме конкретни мерки за ограничаване на
нарастващия структурен дефицит в системата за социална сигурност, и iii) да
предвиди мерки за консолидация, които повече насърчават икономическия растеж,
включително чрез провеждането на системни прегледи на разходите и данъчната
система. В допълнение, за да се гарантира
успешното прилагане на стратегията за фискална консолидация, е важно тя да бъде
подкрепена с всеобхватни структурни реформи в съответствие с препоръките на
Съвета, отправени към Испания в рамките на европейския семестър и на
процедурата при макроикономически дисбаланси.
Адресат на настоящата препоръка е Кралство
Испания.
Съставено в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6
[2]               Всички документи, свързани с процедурата при прекомерен
дефицит по отношение на Испания, могат да бъдат намерени на следния интернет
адрес:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

[3]               http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm
[4]               http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm


               BG

                        ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ

               Брюксел, 20.7.2010

               COM(2010) 913 окончателен

               ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА КЪМ СЪВЕТА

               за упълномощаване на Комисията да започне преговори от името на Европейския съюз за подновяване на протокола към Споразумението за партньорство в областта на рибарството с Кабо Верде

               ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА КЪМ СЪВЕТА

               за упълномощаване на Комисията да започне преговори от името на Европейския съюз за подновяване на протокола към Споразумението за партньорство в областта на рибарството с Кабо Верде

               А.ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               Европейският съюз и Република Кабо Верде подписаха протокол към Споразумението за партньорство в областта на рибарството
                  1
               , който беше парафиран от двете страни на 16 декември 2005 година и влезе в сила на 30 март 2007 г. Протоколът, който предоставя възможности за риболов на корабите от ЕС и определя финансовото участие, ще изтече на 31 август 2011 г.

               Комисията предлага да се започнат преговори за нов протокол, който е съобразен с актуалните възможности и потребности на флота на държавите-членки и съответства на насоките на Съвета от юли 2004 година относно споразуменията за партньорство в областта на рибарството.

               Необходимо е Съветът да приеме насоките за преговори, прикрепени към настоящата препоръка.

               Б.ПРЕПОРЪКА

               Предвид гореизложеното Комисията отправя следната препоръка:

               –Съветът упълномощава Комисията да започне и проведе преговори за подновяване на протокола в рамките на Споразумението за партньорство в областта на рибарството с Република Кабо Верде;

               –Комисията e номинирана за преговарящ на Европейския съюз в тази връзка;

               –Комисията провежда преговорите в консултация със специален комитет съгласно разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз;

               –Съветът одобрява насоките за преговори, прикрепени към настоящата препоръка.

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               Насоки за преговори

               –Целта на преговорите е подновяването на протокола в рамките на Споразумението за партньорство в областта на рибарството между Европейския съюз и Република Кабо Верде, в съответствие със заключенията на Съвета от 15 юли 2004 година по отношение на Споразуменията за партньорство в областта на рибарството, основаващи се на съобщението на Комисията от 23 декември 2002 г., и като се вземе предвид положението с човешките права в страната.

               –Този протокол трябва да включва клауза относно последиците в случай на нарушаване на човешките права и демократичните принципи.

               –С оглед осигуряване и укрепване на отговорно и устойчиво рибарство чрез този нов протокол по време на преговорите Комисията ще се ръководи от следните цели:

               осигуряване на достъп до изключителната икономическа зона (ИИЗ) на Република Кабо Верде и на необходимите разрешения за корабите от европейския флот за провеждане на риболовни дейности, насочени към риба тон, в посочената ИИЗ;

               надлежно съобразяване с на най-добрите налични научни препоръки;

               гарантиране, че достъпът до риболовните ресурси се основава върху същите критерии, които се прилагат към настоящия протокол, и върху наблюдаваното развитие през изминалите няколко години;

               укрепване на диалога по отрасловата политика с цел насърчаване прилагането на отговорна политика в областта на рибарството при спазване на целите за развитие на страната, по-специално по отношение на наблюдението, контрола и надзора на риболовните дейности, управлението на риболовните ресурси и подобряването на санитарните условия на продуктите от риболов.

                     (1)
                  Регламент (ЕО) № 2027/2006 на Съвета от 19 декември 2006 г. – OВ L 414 от 30 декември 2006 г.


Препоръка за Препоръка на Съвета към Полша за преодоляване на положението на прекомерен публичен дефицит в съответствие с член 104 параграф 7 от Договора (представена от Комисията)


title: 2011/25/ЕС: Препоръка на Комисията от 14 януари 2011 година за установяване на насоки за разграничаването между фуражни суровини, фуражни добавки, биоциди и ветеринарни лекарствени продукти  Текст от значение за ЕИП

text:
               15.1.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 11/75

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 14 януари 2011 година
   за установяване на насоки за разграничаването между фуражни суровини, фуражни добавки, биоциди и ветеринарни лекарствени продукти
   (текст от значение за ЕИП)
   (2011/25/ЕС)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 767/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно пускането на пазара и употребата на фуражи, за изменение на Регламент (ЕО) № 1831/2003 на Европейския парламент и на Съвета, за отмяна на Директива 79/373/ЕИО на Съвета, Директива 80/511/ЕИО на Комисията, директиви 82/471/ЕИО, 83/228/ЕИО, 93/74/ЕИО, 93/113/ЕО и 96/25/ЕО на Съвета, както и на Решение 2004/217/ЕО на Комисията (1), и по-специално член 7, параграф 1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Разграничаването между фуражни суровини, фуражни добавки и други продукти, като ветеринарни медикаменти, оказва влияние върху условията за пускането им на пазара в зависимост от съответното приложимо законодателство.

               (2)

               Операторите във фуражния сектор и националните компетентни органи често се сблъскват с въпроси, които се отнасят до категоризацията на продуктите и които биха могли да изложат на риск търговията с фуражи в рамките на Европейския съюз.

               (3)

               За да се предотврати непоследователност при боравенето с такива продукти, да се улесни дейността на националните компетентни органи и да се помогне на заинтересованите икономически оператори да осъществяват дейност в рамка, предоставяща подходящо ниво на правна сигурност, следва да се установят незадължителни насоки за разграничаването между фуражни суровини, фуражни добавки, биоциди и ветеринарни лекарствени продукти.

               (4)

               Мерките, предвидени в настоящата препоръка, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   За разграничаването между фуражни суровини, фуражни добавки и другите видове продукти се вземат предвид насоките, предоставени в приложението към настоящата препоръка.

      Съставено в Брюксел на 14 януари 2011 година.

            За Комисията

            Председател

         José Manuel BARROSO

      (1)  ОВ L 229, 1.9.2009 г., стр. 1.

      ПРИЛОЖЕНИЕ

         НАСОКИ ЗА РАЗГРАНИЧАВАНЕТО МЕЖДУ ФУРАЖНИ СУРОВИНИ, ФУРАЖНИ ДОБАВКИ И ДРУГИ ПРОДУКТИ

      С настоящите насоки се цели да се окаже помощ на националните компетентни органи и на операторите във фуражния сектор при изпълнението и прилагането на съответното законодателство.
      Те са изготвени въз основа на разпоредбите, установени в правната рамка, уреждаща различните видове разглеждани продукти, като е отделено специално внимание на предоставените в тях определения за продуктите с цел да се посочат признаци за разграничаване между видовете продукти.
      Предложените критерии за разграничаване между различните видове продукти следва да се прилагат за всеки продукт едновременно, а не последователно, като по този начин се създаде профил на всеки конкретен продукт, като се отчитат всичките му характеристики. Нито един от критериите не може да се използва самостоятелно или да се ползва с предимство по отношение на друг критерий.
      Аналогията с други продукти не може да се използва като дискриминаторен критерий, но може да е от полза при преразглеждане на вече направено въз основа на прилагането на установените критерии решение. Тя може също така да се използва при проверка по отношение на последователността.
      1.   Законодателство в областта на фуражите

      1.1.   Правни текстове

      В съответното законодателство могат да бъдат намерени следните определения:

                  Член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 178/2002 (1):
                  „фуражи“: всяко вещество или продукт, включително добавки, изцяло или частично преработени или непреработени, които са предназначени за хранене на животни през устата.
                  Въз основа на това широко определение за фуражите съображение 3 от Регламент (ЕО) № 767/2009 гласи, че „фуражите могат да бъдат под формата на фуражни суровини, комбинирани фуражи, фуражни добавки, премикси или медикаментозни фуражи“.

                  Член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 767/2009:
                  „фуражни суровини“: продукти от растителен или животински произход, чиято главна цел е да задоволят хранителните нужди на животните, в техния естествен вид, пресни или консервирани, и продукти, получени от тяхната промишлена преработка, както и органични и неорганични вещества, независимо дали са със или без съдържание на фуражни добавки, които са предназначени за употреба при храненето на животните през устата, без или след преработка, или при приготвянето на комбинирани фуражи, или като носители на премикси;
                  „носител“: вещество, използвано, за да разтвори, разреди, диспергира или по друг начин физически да промени дадена фуражна добавка, за да улесни обработката, прилагането или употребата ѝ, без да променя технологичните функции и без да оказва влияние върху технологичните резултати;
                  „фураж, предназначен за специфични хранителни цели“: фураж, който може да задоволи специфична хранителна цел поради специфичния си състав или метод на производство, които ясно го разграничават от обикновения фураж. Фуражът, предназначен за специфични хранителни цели, не включва медикаментозни фуражи по смисъла на Директива 90/167/ЕИО;
                  „хранене на животни през устата“: въвеждането на фуражи в стомашно-чревния тракт на животното през устата с цел задоволяване на потребностите му от храна и/или поддържането на продуктивността на здрави животни.

                  Член 2, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 1831/2003 (2):
                  „фуражни добавки“: вещества, микроорганизми или препарати, различни от фуражните суровини и премиксите, които съзнателно се добавят в храната или водата, за да изпълняват по-специално една или повече от функциите, посочени в член 5, параграф 3 от посочения регламент:а)да оказва благоприятно влияние върху характеристиките на фуража;б)да оказва благоприятно влияние върху характеристиките на продуктите от животински произход;в)да оказва благоприятно влияние върху оцветяването на декоративните риби и птици;г)да отговаря на хранителните потребности на животните;д)да оказва благоприятно влияние върху последиците за околната среда от производството на животинска продукция;е)да оказва благоприятно влияние върху производството на животинска продукция, продуктивността или доброто състояние на животните, по-специално чрез оказване влияние върху гастрочревната флора или смилаемостта на фуражите; илиж)да притежава коксидиостатичен или хистомоностатичен ефект.

                  Член 2, параграф 2, буква з) от Регламент (ЕО) № 1831/2003:
                  „технологични спомагателни вещества“: всяко вещество, което не се консумира като фураж само по себе си, съзнателно e използвано при преработката на фуражи или фуражни суровини, за да се изпълни дадена технологична цел по време на обработката или преработката, което може да има за резултат несъзнателно, но технологично неизбежно наличие на остатъците от веществото или неговите деривати в крайния продукт, при условие че тези остатъчни вещества не се отразяват неблагоприятно върху човешкото здраве, здравето на животните или околната среда и нямат никакви технологични последици върху готовата храна.
                  Освен това съображение 11 от Регламент (ЕО) № 767/2009 гласи, както следва: „(…). Фуражните суровини се използват преди всичко за задоволяване на нуждите на животните, например от енергия, хранителни съставки, минерали или диетични фибри. Те обикновено не са химически точно определени, с изключение на основните хранителни съставки. Ефекти, които може да бъдат доказани с научна оценка и които се проявяват само при фуражните добавки или ветеринарните медикаменти, следва да бъдат изключени от целевото използване на фуражните суровини. (…)“

            1.2.   Последствия за разграничаването между фуражни суровини и фуражни добавки

      1.2.1.   Произтичащи от правните текстове съждения

      —   „Фуражните добавки са вещества (…), различни от фуражна суровина“: определен продукт не може да бъде едновременно фуражна суровина и фуражна добавка.
      —   „Хранителните нужди на животните“: не е възможно да се изготви изчерпателен списък на съответните елементи, но може да се счита, че следните характеристики на фуражните суровини са най-важни:
      —   „Главна цел е да задоволят хранителните нужди на животните“ и „преди всичко за задоволяване на нуждите на животните“: освен обичайната първостепенна функция по набавяне на хранителни съставки за животното, фуражните суровини може да изпълняват и други цели, напр. ако се използват като носители или ако не са смилаеми в чревния тракт на животните. Това е в духа на целта за „хранене през устата“ („задоволяване на потребностите [на животното] от храна и/или поддържането на продуктивността на здрави животни“), което съответства на първоначално предвидената употреба съгласно определението за „фуражи“.
      1.2.2.   Критерии, които следва да бъдат разглеждани едновременно при оценка на всеки отделен случай

      —   Метод за производство и преработване — химическо определяне и ниво на стандартизация или пречистване: За фуражни суровини могат да бъдат считани продукти от растителен или животински произход в техния естествен вид, пресни или консервирани, и продукти, получени от тяхната проста преработка, както и органични и неорганични вещества (напр. мастни киселини или калциев карбонат). Към категорията на фуражните добавки могат да бъдат отнасяни добре определени от химическа гледна точка вещества, които са пречистени и отговарят на определено гарантирано от производителя ниво на стандартизация (напр. ароматно масло, извлечено по специфичен начин от растителен материал). Въпреки това определени фуражни суровини също представляват добре определени от химическа гледна точка вещества и са стандартизирани (напр. захароза). От друга страна, естествени продукти от цели растения и части от тях или продукти от тях, получени вследствие на ограничена физическа преработка, като смачкване, смилане или изсушаване, представляват фуражни суровини.
      —   Безопасност и начин на употреба: Ако по причини, свързани със здравето на животните или с човешкото здраве, е необходимо да се определи максимално съдържание на продукта в дневната дажба, то продуктите попадат в категорията на добавките. Максимални нива на включване обаче се прилагат и за определени фуражни суровини. Статутът на фуражна добавка може да предлага по-добър обхват за ефективно управление на продукта по отношение на устойчивостта и хомогенността, както и във връзка със свръхдозирането. Фуражните добавки обикновено се използват при ниски нива на включване. При все това много фуражни суровини, като напр. минералните соли, също се използват при ниски нива на включване във фуражната дажба.
      —   Функционалност: Фуражните добавки са определени чрез своите функции, както това е установено в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1831/2003. Тези функции обаче не са характерни единствено за фуражните добавки. Така например фуражна суровина може да изпълнява и функция на добавка (напр. като сгъстител), но това не следва да бъде единственото ѝ предназначение.
      2.   Биоциди

      2.1.   Правни текстове

      В съответното законодателство могат да бъдат намерени следните определения:

                  Член 2, параграф 1 от Директива 98/8/ЕО (3):
                  „биоциди“: активни вещества и препарати, съдържащи едно или няколко активни вещества, под форма, под която се доставят на потребителя, предназначени за унищожаване, отблъскване, обезвреждане на вредители, предотвратяване действието им или всякаква борба с тях чрез химически или биологични средства;
                  „активно вещество“: вещество или микроорганизъм, включително вирус или гъба, имащо основно или специфично действие върху или срещу вредителите;
                  „вредител“: всеки организъм, чието присъствие е нежелателно или който има вредно въздействие върху човека, неговата дейност или продуктите, които използва, или върху животните, или върху околната среда.

                  Точка 1, буква а) от приложение I към Регламент (ЕО) № 1831/2003:
                  „консерванти“: вещества или, когато е подходящо, микроорганизми, които предпазват храната от влошаване на качеството, причинено от микроорганизми или техните метаболити.

                  Член 1, параграф 2 от Директива 98/8/ЕО гласи следното:
                  „Настоящата директива се прилага за биоцидите, определени в член 2, параграф 1, буква а), но изключва продукти, които са определени или са в рамките на следните директиви за целите на тези директиви:
                  (…)

                              о)

                              Директива 70/524/ЕИО на Съвета от 23 ноември 1970 г. относно добавките при храненето на животни, Директива 82/471/ЕИО на Съвета от 30 юни 1982 г. относно някои продукти, използвани при храненето на животните, и Директива 77/101/ЕИО на Съвета от 23 ноември 1976 г. относно пускането на пазара на чисти фуражи;

                        (…)“.

                  В приложение V към Директива 98/8/ЕО се съдържа изчерпателен списък от 23 продуктови типа с примерен набор от описания на всеки тип, включително следните свързани с фуражите продуктови типове:
                  Продуктов тип 3: Ветеринарнохигиенни биоциди: продуктите в тази група са биоциди, използвани за ветеринарнохигиенни цели, включително продукти, използвани в области, в които има животни, транспортират се или се държат животни.
                  Продуктов тип 4: Дезинфектанти на области за хранене: продукти, използвани за дезинфекция на оборудване, контейнери, повърхности или тръбопроводи, свързани с производството, транспорта, съхранението или консумацията на храна, храна за животни или пиене (включително питейна вода) за хора и животни.
                  Продуктов тип 5: Дезинфектанти на питейна вода: продукти, използвани за дезинфекция на питейна вода (за хора и животни).
                  Продуктов тип 20: Консерванти за храни и храни за животни: продукти, използвани за предпазване на храна или храна за добитък от вредни организми.

            2.2.   Последствия за разграничаването между фуражи и биоциди

      По силата на член 1, параграф 2 от Директива 98/8/ЕО продуктите, определени или попадащи в обхвата на законодателството за фуражите, в това число технологичните спомагателни вещества, не са биоциди, а трябва да се считат за фуражи (предимство на законодателството за фуражите над законодателството за биоцидите).
      Продуктите от продуктови типове 3 и 4, както са определени в приложение V към Директива 98/8/ЕО, не се считат за фуражи.
      Някои продукти обаче биха могли да попадат в категорията на продуктов тип 5 или 20 и също да се считат за фуражи, обикновено — за фуражни добавки. Поради горепосоченото предимство на законодателството за фуражите над законодателството за биоцидите тези продукти трябва да се считат за фуражи. Продуктите, предназначени за запазване на фуражите или водата за животните, не са биоциди. Ако такива продукти са изброени в продуктов тип 5 или 20, те не са предназначени за прилагане при животни.
      3.   Ветеринарни лекарствени продукти (ВЛП)

      3.1.   Правни текстове

      В съответното законодателство могат да бъдат намерени следните определения:

                  Член 1 от Директива 2001/82/ЕО (4):
                  „ветеринарен лекарствен продукт“:

                              а)

                              всяко вещество или комбинация от вещества, които притежават свойства за лечение или предотвратяване на заболявания при животни; или

                              б)

                              всяко вещество или комбинация от вещества, която може да се употребява или да се прилага върху животни за възстановяване, коригиране или промяна във физиологичните им функции чрез оказване на фармакологично, имунологично или метаболично действие, или за поставяне на медицинска диагноза.

                        „медикаментозни фуражи“: всяка смес от ветеринарен лекарствен продукт или продукти и храна или храни, която е предварително приготвена за продажба и предназначена за храна на животни без допълнителна обработка, поради нейните лечебни или превантивни свойства или други свойства, като лекарствен продукт, попадащ в обхвата на определението за „ветеринарен лекарствен продукт“.

                  Член 2, параграф 2 от Директива 2001/82/ЕО гласи следното:

                     „При съмнение, когато даден продукт, отчитайки всичките му характеристики, може да се включи в определението на „ветеринарен лекарствен продукт“, но попада също и под определението за продукт, регламентиран от друго законодателство на Общността, се прилагат разпоредбите на настоящата директива.“

                  Член 3, параграф 1 от същата директива гласи следното:

                     „Настоящата директива не се прилага за:

                                 а)

                                 медикаментозен фураж, както е определен в Директива 90/167/ЕИО на Съвета от 26 март 1990 година за определяне на условията, регламентиращи приготвянето, пускането на пазара и употребата на медикаментозен фураж в Общността;
                                 (…)

                                 г)

                                 добавките, които се включват в обхвата на Директива 70/524/ЕИО на Съвета от 23 ноември 1970 година относно добавки във фуражите, когато те са прибавени в състава на фуражи и фуражни добавки съгласно въпросната директива;
                                 (…)“.

                  Член 13, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 767/2009 гласи, както следва:
                  „При етикетирането или представянето на фуражните суровини и комбинирания фураж не трябва да се твърди, че:

                              а)

                              фуражът ще предотврати, облекчи или излекува дадено заболяване, с изключение на коксидиостатиците и хистомоностатиците, разрешени съгласно Регламент (ЕО) № 1831/2003; настоящата буква не се прилага обаче за твърдения относно хранителния дисбаланс, при условие че липсват патологични симптоми в тази връзка;
                              (…)“.

            3.2.   Последствия за разграничаването между фуражи и ВЛП

                  —

                  Ако след проучване на всички характеристики на продукт с неопределена категория се достигне до заключение, че може да бъде ВЛП, той следва да се счита за ВЛП (предимство на законодателството за ВЛП над законодателството за фуражите, с изключение на разрешените фуражни добавки).

                  —

                  Медикаментозните фуражи не са ВЛП, а — в съответствие със съображение 3 от Регламент (ЕО) № 767/2009 — форма на фуражи, съдържаща медикаментозни премикси и подлежаща на предписание от ветеринарен лекар.

                  —

                  Границата между фуражи и ветеринарни лекарствени продукти се определя въз основа на определението за „специфични хранителни цели“ (вж. текста в точка 1.1 по-горе). Такива специфични хранителни цели, като „подкрепа функцията на черния дроб в случай на хронична чернодробна недостатъчност“, „намаляване на образуването на уратни камъни“ или „намаляване на риска от млечна треска“, могат да бъдат постигнати чрез използване на фуражи.

         (1)  ОВ L 31, 1.2.2002 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 268, 18.10.2003 г., стр. 29.

         (3)  ОВ L 123, 24.4.1998 г., стр. 1.

         (4)  ОВ L 311, 28.11.2001 г., стр. 1.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2016 година относно националната програма за реформи на Ирландия за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2016 г.

text:
               18.8.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 299/65

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2016 година
   относно националната програма за реформи на Ирландия за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2016 г.
   (2016/C 299/16)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като имат предвид, че:

               (1)

               На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Ирландия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. (3) Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Ирландия следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на тази препоръка.

               (2)

               Докладът за Ирландия за 2016 г. беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Ирландия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., и напредъкът на Ирландия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Ирландия са налице макроикономически дисбаланси. В частност, от основно значение е страната да се справи с високото равнище на натрупаните нетни външни задължения и държавния и частния дълг, които представляват слабости, въпреки подобренията.

               (3)

               На 29 април 2016 г. Ирландия представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Съответните специфични за държавата препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (5)

               След отмяната на процедурата при прекомерен дефицит Ирландия е в рамките на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2016 г., която се основава на допускането за липса на промяна на политиката, правителството планира постепенно подобряване на номиналното салдо, докато достигне излишък от 0,4 % от БВП през 2018 г. Преразгледаната средносрочна бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — се очаква да бъде постигната през 2018 г. Въпреки това годишното изменение на преизчисленото структурно салдо (5) от 0,1 % от БВП през 2016 г. не осигурява достатъчен напредък към постигането на средносрочната бюджетна цел. Според програмата за стабилност съотношението дълг/БВП се очаква да спадне до 88,2 % през 2016 г. и да продължи да спада до 85,5 % от БВП през 2017 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Въпреки това необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2017 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. съществува риск от известно отклонение от препоръчаната фискална корекция през 2016 г., като се предвижда Ирландия да спази критериите през 2017 г. при непроменени политики. Според прогнозите Ирландия ще се съобрази с преходното правило за дълга през 2016 г. и 2017 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. Съветът е на мнение, че Ирландия се очаква да спази като цяло разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Независимо от това, ще са необходими допълнителни мерки за гарантиране на съответствие през 2016 г.

               (6)

               Усилията за разширяване на данъчната основа бяха ограничени и последните данъчни мерки бяха съсредоточени върху съкращения и облекчения. Трябва да се постигне по-нататъшен напредък към осъществяване на по-ефективна данъчна система, благоприятстваща растежа. Ирландските органи провеждат постоянна програма за преглед на данъчните разходи, резултатите от която се публикуват в годишен доклад. Въпреки това процесът на преглед не обхваща данъчните разходи, свързани с ДДС, и все още има възможност за разширяване на данъчната основа чрез увеличаване на данъците с най-слабо негативен ефект.

               (7)

               Рентабилността, равният достъп и устойчивостта продължават да бъдат главните предизвикателства за системата на здравеопазването. Определени направления на реформите напредват, но разходите за лекарствени продукти, по-специално поради високите цени на лекарствата от един-единствен доставчик, продължават да са пречка за ефективността на разходите. Финансовото управление и информационните системи остават слаби и неравният достъп до първична медицинска помощ продължава да бъде проблем. Приблизително 40 % от населението има свободен достъп до общопрактикуващите лекари, а останалите поемат всички разходи. Има голяма несигурност около широката реформа на системата на здравеопазването, тъй като моделът на универсалната здравна застраховка е сложен.

               (8)

               Инфраструктурните нужди следва да бъдат разгледани с цел насърчаване на устойчив и балансиран растеж в бъдеще. След пика от 5,2 % от БВП през 2008 г. публичните инвестиции намаляха до 1,8 % от БВП през 2013 г., преди леко възстановяване през 2014 г., когато все още бяха доста под средните за ЕС. Освен това кризата изглежда е довела до структурна промяна в състава на разходите на сектор „Държавно управление“ от инвестиции към текущи разходи. В периода 2010—2013 г. капиталовите разходи са били средно едва 4,8 % от общите разходи, т.е. по-малко от половината от дългосрочната средна стойност за периода 1995—2008 г. Седем години на рязко намаляване на държавните инвестиции са оказали отрицателно въздействие върху качеството и адекватността на инфраструктура и държавната подкрепа за нематериалните инвестиции. Налице са съществени слабости в жилищното настаняване, водоснабдяването, обществения транспорт и капацитета за смекчаване на последиците от изменението на климата. Търсенето на нови жилища понастоящем силно надвишава предлагането в основните градски райони на страната. В резултат на това цените на жилищата и наемите в градските райони са се увеличили рязко през 2014 г., преди растежът им да се забави през 2015 г. В момента няма признаци за надценяване, но ограниченията в строителния сектор и в предлагането на жилища, включително някои, свързани с публичната инфраструктура, биха могли да доведат до риск от дисбаланси, ако не бъдат разрешени. Пренасочването на държавните разходи е засегнало и подкрепата на публичния сектор за научноизследователската и развойна дейност и иновациите, която през 2014 г. бе под нивата от 2007 г. В момента подкрепата на публичния сектор за НИРД като дял от БВП в Ирландия се нарежда на 22-ро място в Съюза. Това оказва отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на МСП.

               (9)

               Безработицата спадна под средното за ЕС и през март 2016 г. е била 8,6 %. Въпреки това дългосрочната безработица и ниският интензитет на икономическа активност на домакинствата остават обезпокоителни. По-специално, въпреки че процентът на дългосрочната безработица е намалял през последните години, делът на дългосрочно безработните лица остава висок — 56,3 % през четвъртото тримесечие на 2015 г., което е над средното за ЕС равнище от 48,3 %. През 2014 г. (последните сравними данни) процентът от населението, живеещо в домакинства с много нисък интензитет на икономическа активност, е бил най-висок в ЕС с 21,1 % и това е особено широко разпространено при семействата с един родител. Делът на децата (на възраст 0—17 години), изложени на риск от бедност или социално изключване (ИРБИ), спадна до 30,3 % през 2014 г., но продължава да е по-висок от средното за ЕС равнище от 27,8 %. Съответните данни за ИРБИ за домакинствата с един родител (62,5 % през 2014 г.) са значително по-високи от средното за ЕС (48,2 %).

               (10)

               Ирландия е започнала програмата „Jobpath“, за да отговори на нуждите на дългосрочно безработните, и разработва подход за активизиране с цел насърчаване на хората с потенциал и желание да имат по-активна роля в работната сила. Остава предизвикателството за разширяване на услугите за подкрепа на работните места, за да включват и хората, които традиционно са изключени от пазара на труда, в това число хората с увреждания и лицата, полагащи грижи за други лица. Като цяло системата за социално подпомагане успя да ограничи въздействието на кризата върху бедността и неравенството, но пречките пред приобщаващия растеж остават. Известен напредък бе постигнат в постепенното намаляване на обезщетенията, но все още има опасения относно капаните на неактивността за някои домакинства. Като процент от заплатата нетните разходи за грижи за децата в Ирландия са сред най-високите в Съюза, втори по големина за двойките и най-високи за самотните родители. Продължават да съществуват опасения относно качеството на грижите за децата. Например през 2014 г. процентът на завършилите висше образование, работещи в образованието и грижите в ранна детска възраст (15 %), остава значително под препоръчителната стойност. В някои области са се появили несъответствия между търсените и предлаганите умения и недостиг на умения, а възможностите за повишаване на квалификацията и за преквалификация все още са недостатъчни, като намаляването на разходите за образование може да има отрицателно въздействие и върху образователните резултати в бъдеще.

               (11)

               Високата задлъжнялост на частния сектор отразява продължаващите проблеми, свързани с необслужваните заеми. Към края на юни 2015 г. неконсолидираният дълг на частния сектор е бил 266,3 % от БВП, което е значително над средното в еврозоната. Въпреки че съотношението на необслужваните заеми намалява в резултат на икономическото възстановяване и дейностите по преструктуриране, в края на 2015 г. то е сред най-високите в еврозоната — над 16 % от всички заеми на местните банки. Освен това 14,7 % от ипотеките са просрочени към края на 2015 г., а просрочените с над две години сметки представляват почти 10 % от общия баланс на ипотечните заеми. Въпреки постигнатия напредък по-голямата част от ипотечното преструктуриране е временно, като има риск от ново неизплащане, особено в случай на макроикономическо влошаване или външен шок. Търговските кредити за недвижими имоти, притежавани от местни банки, МСП и бизнес заемите също продължават да будят безпокойство, като съотношенията на необслужваните заеми са съответно 37,3 % и 13,8 %. Въпреки отбелязания напредък ще са нужни много повече време и усилия, за да се преструктурират тези сметки по устойчив начин. Производствата за лична неплатежоспособност, несъстоятелност, examinership (съдебна защита по силата на ирландското право за предприятия в затруднено положение) и други средства за частично опрощаване на задължения, предназначени да възстановят жизнеспособността на домакинствата и предприятията, продължават да са недостатъчно използвани. Въвеждането на централния кредитен регистър е бавно, въпреки че той е от решаващо значение за подпомагане на предпазливото отпускане на заеми.

               (12)

               Законът от 2015 г. за регулиране на правните услуги беше подписан, но на по-късен етап от процеса бяха направени отстъпки за юридическите професии, които значително намаляват първоначалната амбиция на реформата. Прилагането на новата рамка започва едва сега и е рано се твърди със сигурност, че тя ще даде тласък на конкуренцията и ще намали разходите. Правните услуги са принос към всички сектори на икономиката и цената им оказва влияние върху конкурентоспособността на Ирландия. Действително намаляване на разходите може да се постигне само ако разпоредбите на планираната регулаторна рамка, свързани с подобряване на конкуренцията и намаляване на разходите, се превърнат в законодателство след процеса на обществени консултации или ако бъдат включени в наредби, които да бъдат издадени от Органа за регулиране на правните услуги.

               (13)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Ирландия и го публикува в доклада за страната за 2016 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Ирландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Ирландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1 — 3 по-долу.

               (14)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (15)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 3 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Ирландия да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.

               След като коригира прекомерния дефицит, да постигне годишна фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигането на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и 2017 г. Да използва извънредните приходи от благоприятните икономически и финансови условия, както и от продажбите на активи, за да ускори намаляването на дълга. Намаляване на уязвимостта към икономически колебания и сътресения, inter alia чрез разширяване на данъчната основа. Подобряване на качеството на разходите, особено чрез увеличаване на разходната ефективност на здравните грижи и чрез отдаване на приоритет на държавните капиталови разходи за НИРД и за публична инфраструктура, по-специално транспорт, водоснабдяване и жилищно настаняване.

               2.

               Разширяване и ускоряване на изпълнението на политиките за активизиране с цел увеличаване на интензитета на икономическа активност на домакинствата и отстраняване на риска от бедност сред децата. Предприемане на мерки за насърчаване на заетостта чрез постепенно намаляване на обезщетенията и допълнителните плащания. Подобряване на предоставянето на качествени и достъпни целодневни грижи за деца.

               3.

               Финализиране на трайни решения за преструктуриране с цел намаляване на необслужваните кредити за осигуряване на устойчивост на дълга на домакинствата, както и за насърчаване на кредиторите да намалят дълга на прекомерно задлъжнелите, но все още жизнеспособни предприятия. Ускоряване на постепенното преминаване към напълно функциониращ централен кредитен регистър, който да обхваща всички категории кредитори и длъжници.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2016 година.

            За Съвета

            Председател

         P. KAŽIMÍR

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  ОВ C 96, 11.3.2016 г., стр. 1.

      (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (5)  Структурното салдо, преизчислено от Комисията по общоприетата методика въз основа на информацията в програмата за конвергенция.

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.