title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Португалия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/92

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Португалия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2018 г.
      (2018/C 320/21)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 22 ноември 2017 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Португалия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Португалия следва да гарантира пълното и своевременното изпълнение на препоръката за еврозоната в съответствие с препоръки 1—3 по-долу.

                  (3)

                  Докладът за Португалия за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Португалия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Португалия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 7 март 2018 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Португалия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално, високото равнище на натрупаните нетни външни задължения, частен и държавен дълг и високият дял на необслужваните кредити представляват слабости в условията на нисък ръст на производителността. Предпазливата позиция на текущата сметка и поддържането на нарастваща конкурентоспособност са необходими, за да се гарантира корекцията на нетните външни задължения. Съотношенията на частния дълг продължават да намаляват от високо първоначално ниво поради възобновения номинален растеж и леко отрицателните кредитни потоци, а според оценките съотношението на държавния дълг към БВП е в низходяща тенденция в условията на продължаващи потребности от намаляване на задлъжнялостта. Интервенциите във финансовия сектор помогнаха за намаляване на рисковете за стабилността, въпреки че банките все още търпят последиците от ниската рентабилност и значителния (макар и намаляващ) размер на необслужвани кредити. По-големият ръст на производителността е от ключово значение за подобряване на перспективите в конкурентоспособността, намаляването на задлъжнялостта и потенциала за растеж. Безработицата се понижава бързо в продължение на няколко години. Все още съществуват пропуски в политиката, по-специално по отношение на прилагането на планираните мерки за намаляване на броя на необслужваните кредити и за подобряване на бизнес средата. Ще трябва да се наблюдават приемането и изпълнението на няколко плана за реформи, включващи мерки за преодоляване на сегментацията на пазара на труда и структурни реформи във фискалната област за подобряване на устойчивостта на публичните финанси.

                  (4)

                  На 27 април 2018 г. Португалия представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В програмата за стабилност за 2018 г. се предвижда стабилно намаляване на съотношението на държавния дълг към БВП. Националната програма за реформи на Португалия за 2018 г. включва ангажименти в краткосрочен и средносрочен план и обхваща предизвикателствата, посочени в доклада за държавата от 2018 г. По-специално, в него се съобщава за мерки в областта на квалификациите и иновациите, които могат да повишат производителността и да увеличат стойността на износа на Португалия. Представената стратегия за намаляване на необслужваните заеми, заедно с действията за насърчаване на капитализацията на предприятията, допринасят за намаляване на дълга на португалската икономика и за изчистване на счетоводните баланси на банките. Като цяло, ефективното изпълнение на представените програми ще бъде в основата на коригирането на дисбалансите.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Понастоящем спрямо Португалия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. Португалия планира да постигне номинален дефицит от 0,7 % от БВП и 0,2 % от БВП съответно през 2018 г. и 2019 г., както и по-нататъшно подобряване до постигане на излишък от 1,4 % от БВП до 2021 г. Тези планове не включват потенциалното увеличение на дефицита, до което водят мерките за подпомагане на банките от 2019 г. нататък. Планира се средносрочната бюджетна цел — структурен излишък от 0,25 % от БВП — да бъде постигната до 2020 г. В програмата за стабилност за 2018 г. се предвижда съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да достигне 122,2 % през 2018 г. и 118,4 % през 2019 г., като се очаква през 2021 г. то да бъде 107,3 %. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен за 2018 г., а за следващите години е оптимистичен. Същевременно необходимите мерки в подкрепа на планираните цели за дефицита от 2018 г. нататък не са достатъчно конкретни.

                  (7)

                  В програмата за стабилност на Португалия за 2018 г. се посочва, че бюджетното въздействие на мащабните горски пожари през 2017 г. е значително и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. По-специално, в програмата за стабилност за 2018 г. се посочва, че в бюджета за 2018 г. са включени извънредни разходи в размер на около 0,07 % от БВП, свързани с превантивни мерки за защита на националната територия срещу горски пожари. В програмата за стабилност за 2018 г. се посочват разходите, свързани с управлението на извънредни ситуации, класифицирани като еднократни мерки, както и за превенция. Поради интегрирания характер на тези разходи и пряката връзка с мащабните горски пожари през 2017 г., специфичното третиране на разходите за предотвратяване на горски пожари би могло да се вземе предвид при прилагане на клаузата за „необичайно събитие“. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2018 г възлизат на 0,07 % от БВП за превантивни мерки. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват посрещането на тези допълнителни разходи, доколкото безпрецедентните мащабни горски пожари се смятат за необичайни събития, отражението им върху публичните финанси на Португалия е значително и устойчивостта не би била засегната, ако се разреши временно отклоняване от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. През пролетта на 2019 г. ще бъде направена окончателната оценка, включително относно допустимите суми, въз основа на наблюдаваните данни за 2018 г., предоставени от португалските органи.

                  (8)

                  На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Португалия да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (6), не надвишава 0,1 % през 2018 г., което съответства на годишна структурна корекция от поне 0,6 % от БВП. В същото време се посочва, че в оценката на проекта на бюджетен план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да бъде взета предвид целта за постигане на фискална позиция, която допринася както за укрепването на продължаващото възстановяване, така и за осигуряването на устойчивост на публичните финанси. В контекста на становището си относно проекта на бюджетен план на Португалия за 2018 г. Комисията извърши оценка на степента на възстановяване в Португалия, като същевременно надлежно взе предвид предвид предизвикателствата на пред нейната устойчивост, след което бе установено, че няма допълнителни елементи в това отношение, които трябва да бъдат взети предвид. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. съществува риск от съществено отклонение от препоръчаната корекция през 2018 г. и през 2017 и 2018 г. взети заедно.

                  (9)

                  През 2019 г. с оглед на това, че съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП в Португалия надвишава 60 % и че прогнозната разлика между фактическия и потенциалния БВП е 1,3 %, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не следва да надвиши 0,7 %, което съответства на структурна корекция от 0,6 % от БВП, произтичаща от общоприетата корекционна матрица на изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж. Ако политиките не бъдат променени, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2019 г., както и за 2018 г. и 2019 г., взети заедно. В същото време според прогнозите през 2018 г. и 2019 г. Португалия ще се съобрази с преходното правило за дълга. Като цяло Съветът е на мнение, че за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, необходимите мерки следва да се вземат още през 2018 г. Би било разумно да се използват всякакви извънредни приходи за допълнителното намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП.

                  (10)

                  Гарантирането на устойчивостта на публичния дълг зависи от провеждането на устойчива фискална консолидация чрез структурно подобряване на публичните финанси, което да бъде постигнато чрез по-голяма събираемост на приходите и контрол на разходите. За увеличаване на контрола върху разходите, ефективното прилагане на законодателството за контрола на поетите задължения, стриктното и навременното изпълнение на законодателството за бюджетната рамка, текущият преглед на разходите и усилията за рационализация са от ключово значение. Планирането и изпълнението на бюджета продължават да бъдат голямо предизвикателство, особено в сектора на здравеопазването, където просрочените плащания остават много високи, което също така показва слабости в счетоводния контрол и управленските практики. За провеждането на устойчива фискална консолидация следва да бъдат разгледани високите и увеличаващи се разходи, свързани със застаряването. В средносрочен план по-високите фискални рискове, свързани със застаряването, се очаква да окажат въздействие главно върху разходите за финансиране на пенсиите, а разходите за здравеопазване ще увеличат натиска в дългосрочен план. Мерки за подобряване на средносрочната устойчивост на пенсионната система, заедно с всеобхватна стратегия за справяне с разходите за здравеопазване, свързани със застаряването, биха спомогнали за справяне с тези рискове.

                  (11)

                  В същия дух, контролът върху разходите, управлението на дълга и подобряването на цялостната финансова устойчивост на държавните предприятия могат да допринесат значително за структурното подобряване на публичните финанси. Въпреки че общият нетен доход продължава да бъде отрицателен, оперативните резултати на държавните предприятия като цяло са се подобрили през последните години, освен в сектора на здравеопазването, където са се влошили. Общият неконсолидиран дълг на публичните предприятия, включен в консолидирания държавен дълг, продължава да е висок — 18,3 % от БВП в края на 2017 г. Провеждат се мерки за подобряване на контрола на държавните предприятия, но предстои да се види тяхното въздействие. Текущият план за управление на дълга и рекапитализация за държавните предприятия следва да намали задлъжнялостта и да понижи лихвените разходи, но добрите стимули биха могли да се засилят чрез осигуряване на предвидима и прозрачна рамка за ограничени бюджетни трансфери.

                  (12)

                  Възстановяването на португалския пазар на труда продължава в съответствие със засилените икономически резултати. През 2017 г. икономиката добави над 150 000 работни места, а равнището на заетост (между 20 и 64 години) се увеличи до 73,4 % през 2017 г., до нивата от преди кризата. Безработицата намаля значително и понастоящем е под средното равнище за еврозоната. Дълготрайната безработица също намалява бързо, въпреки че остава относително висока. Освен текущите активни политики по заетостта, освобождаването от социално осигуряване и модела на публичната служба по заетостта за персонализирана подкрепа за търсещите работа, Португалия въвежда също през 2018 г. обслужване „на едно гише“ по въпросите на заетостта. Това би могло да неравенството също са се подобрили. Делът на лицата, изложени на риск от изпадане в бедност е все по-близо до средната стойност за Съюза, а делът на доходите на най-бедните 20 % от населението се е увеличил от 2015 г. насам. Въпреки това неравенството в доходите продължава да е голямо. Освен това ефективността на социалните трансфери (с изключение на пенсиите) за изваждане на хората от бедността е ниска, адекватността на схемата на минималния доход (въпреки подобрението) остава ограничена и достъпността на жилищата представлява все по-голямо предизвикателство за домакинствата с ниски доходи.

                  (13)

                  Независимо от значителното увеличаване на броя на постоянните работни места през 2017 г., делът на временно наетите лица остана стабилен на равнище от 22 %, което все още е едно от най-високите равнища в Съюза. През 2017 г. около 82 % от временно наетите лица са били в това положение не по собствена воля. Въпреки че все по-голям брой лица преминават от временни към постоянни работни места, временните договори продължават да бъдат обичайни за безработните лица, които започват работа. Освен това (вече голямата) разлика в заплащането между срочно и безсрочно заетите служители нарасна по време на кризата. Мерките за насърчаване на създаването на постоянни работни места (напр. Contrato-Emprego), както и освобождаването от социалноосигурителни вноски при наемане на работа на хората, принадлежащи към уязвими групи, се оказаха ефективни, но имаха ограничен обхват. Някои аспекти на законодателството за защита на заетостта и тромавите съдебни процедури все още може да пречат на наемането на постоянни трудови договори. Въпреки това понастоящем се планират действия за преразглеждане на правната рамка за условията за освобождаване от работа. Правителството планира мерки за преодоляване на сегментацията на пазара на труда чрез тристранни дискусии със социалните партньори.

                  (14)

                  Като цяло нивото на умения на възрастното население продължава да е сред най-ниските в Съюза, което пречи на иновационния потенциал и конкурентоспособността на страната. Това включва цифровите умения: през 2017 г. само 50 % от гражданите на възраст 16—74 години притежават основни или по-високи от основните цифрови умения (спрямо средна стойност за Съюза от 57 %). В тази връзка се осъществяват програми с (по-специално Qualifica и националната инициатива за цифрови умения Incode 2030), но тяхната ефективност за повишаване на основните умения на работниците (математическа, езикова и цифрова грамотност) и в крайна сметка за повишаване на производителността ще зависи от обхвата и качеството на предлаганото обучение, отвъд признаването на уменията. Въпреки че според данните неотдавнашните увеличения на минималната работна заплата (общо увеличение от 18,3 % от 2014 г. насам) не са навредили на равнището на заетост сред нискоквалифицираните работници, рязкото нарастване на броя на обхванатите служители до 20,4 % през третото тримесечие на 2017 г. доведе до по-голямо свиване на заплатите. Това заплашва да намали премията за умения, по-специално между работниците с ниска и средна квалификация, като по този начин се намалят стимулите за нискоквалифицираните лица да инвестират в образование и обучение. Правителството, заедно със социалните партньори, следи отблизо промените в размера на минималната заплата.

                  (15)

                  Ранното напускане на училище продължава да е по-висок от средното за Съюза, но с тенденция за спад в дългосрочен план, отчасти благодарение на прилаганите мерки за насърчаване на успеха в образованието и за намаляване на процента на прекъсналите образованието си. Образователните резултати продължават да се подобряват, но съществуват опасения по отношение на равнопоставеността, тъй като делът на учениците със слаби резултати се различава значително между долния и горния социално-икономически квартил. Делът на завършилите висше образование (30—34 години) е намалял от 34,6 % през 2016 г. на 33,9 % през 2017 г., което е далеч под националната цел от 40 % до 2020 г. Въпреки високата пригодност за заетост на висшистите със специалности в областта на точните науки, инженерните науки, технологиите и математиката, в тези специалности интересът е слаб.

                  (16)

                  Независимо от положителните промени в португалската система за научни изследвания и иновации през последните години, по-специално по отношение на количеството и качеството на човешките ресурси и научната продукция, като цяло остават значителни пречки в създаването на култура и условия за по-силно сътрудничество между академичните среди и предприятията. Те включват пречки пред трансфера на знания и технологии, пазарната реализация на резултатите от научните изследвания, както и професионалните перспективи, които не стимулират в достатъчна степен научните работници да изследват възможностите за „предприемачески изследвания“ и възможностите за сътрудничество със стопанския сектор. Допълнителното повишаване на информираността и яснота за интелектуалната собственост в отношенията между академичните среди и предприятията би могло да допринесе за намаляване на времето на изпълнение на договорните цели, за икономическа реализация на научните познания, както и на техния икономически потенциал.

                  (17)

                  Всеобхватна стратегия за по-бързо намаляване на необслужваните активи е в процес на изпълнение. Това помогна да се намали съотношението на необслужваните заеми от 17,2 % от брутните заеми в края на 2016 г. до 13,3 % през четвъртото тримесечие на 2017 г. Необслужваните заеми на предприятията са особено притеснителни, тъй като те съставляват около две трети от общия обем на необслужваните заеми; съотношението на необслужваните корпоративни заеми остава високо — 25,2 % от брутните заеми. Премахването на проблемните активи е от ключово значение за даване на повече свобода на предлагането на заеми за нови инвестиции и устойчив растеж. Въпреки това процедурите за неплатежоспособни дружества и слаби вторични пазари за проблемни активи продължават да бъдат значителни пречки за намаляването на съотношението на необслужваните заеми. Макар че увеличенията на капитала, заедно с продължаващите усилия за намаляване на разходите и някои неотдавнашни положителни тенденции, свързани с необслужвани заеми, подобряват перспективите на финансовия сектор, рентабилността остава ниска, експозицията към държавен дълг — висока, а капиталовите буфери — слаби.

                  (18)

                  Достъпът до финансиране остава основно предизвикателство за португалската икономика. Получаването на стабилен достъп до финансиране, и по-специално до собствен капитал, се счита за едно от основните предизвикателства за португалските предприятия, което допълнително се изостря от натиска за намаляване на задлъжнялостта. В относително изражение алтернативните източници на финансиране все още нямат голям дял. През последните години бяха лансирани нови програми и кредитни линии, заедно с допълнително опростяване на бизнес средата, но все още има място за подобрение. В същото време, макар и намаляващи, необслужваните заеми и корпоративният дълг остават високи и подобренията в разпределението на капитал към по-продуктивните предприятия ще бъдат от полза за инвестиционната среда.

                  (19)

                  Независимо от напредъка във въвеждането на административно опростяване за хоризонталните въпроси, които оказват въздействие върху всекидневния живот на гражданите и предприятията, специфичните за сектора регулаторни и административни пречки все още затрудняват инвестициите и ефикасното разпределение на ресурсите. Преосмислянето на процедурните процеси чрез скъсяване на сроковете за вземане на решения, разрешаването на дерогация от принципа на мълчаливото одобрение само в много ограничен брой случаи и замяната на схемите от разрешителни, изискващи представянето на многобройни документи, с „отговорни декларации“ са особено необходими секторни реформи в тази насока. Административните такси в сектора на строителството трябва да бъдат пропорционални на действителните разходи. Въпреки че конкуренцията при обществените поръчки продължава да е ограничена, преразгледаният кодекс за обществените поръчки има за цел да насърчи прозрачността, конкуренцията и по-доброто управление на обществените поръчки. Прилагането на новите правила следва да бъде наблюдавано, включително въздействието на по-строгите правила върху използването на пряко възлагане на обществени поръчки. Въпреки че португалската съдебна система продължава да подобрява своята ефикасност, продължителността на производствата в административните съдилища все още е предизвикателство. Освен това корупцията и липсата на прозрачност все още се възприемат от предприятията като проблемни области. Въпреки че продължи напредъкът по отношение на наказателното преследване на корупцията, усилията за подобряване на културата на почтеност в публичните институции досега не са показали необходимите резултати.

                  (20)

                  Регулаторните реформи са оскъдни от въвеждането на програмата за финансова помощ, тъй като в този контекст беше договорено спиране на реформите или дори обратни реформи. На корпоративните групи е забранено да предоставят известен брой професионални услуги. Подзаконовите нормативни актове, регламентиращи някои професионални бизнес услуги, по-специално правните услуги, са по-малко амбициозни от рамковото законодателство в решаващи аспекти, като например по отношение на правната форма, дяловите участия, управлението, рекламата и мултидисциплинарните практики. Реформата на разрешаването и регистрацията на доставчиците на строителни услуги беше бегло допълнена с облекчаване на проверките на инсталационните услуги и строителните проверки.

                  (21)

                  В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Португалия, който беше публикуван в доклада за страната за 2018 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Португалия, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Португалия, но и степента на тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза за бъдещите национални решения.

                  (22)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

                  (23)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2018 г. и програмата за стабилност за 2018 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—3 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Португалия да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

                  1.

                  Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи да не надвишава 0,7 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция от 0,6 % от БВП. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да засили контрола на разходите, ефективността на разходите и подходящото бюджетиране, по-конкретно в областта на здравеопазването, с акцент върху намаляване на просрочените задължения в болниците. Да подобри финансовата устойчивост на държавните предприятия, по-специално чрез увеличаване на общия им нетен доход и чрез намаляване на дълга.

                  2.

                  Да насърчава среда, благоприятстваща наемането на работа на безсрочен договор, включително чрез преразглеждане на правната рамка, в консултация със социалните партньори. Да повиши равнището на уменията на възрастното население, включително цифровата грамотност, чрез засилване и разширяване на обхвата на обучението за възрастни в програмите за квалификация. Да повиши интереса към висшето образование, а именно в областта на точните науки и технологиите.

                  3.

                  Да подобри ефективността на производството по несъстоятелност и събирането на данъци и да намали пречките пред вторичния пазар на необслужвани заеми. Да подобри достъпа до финансиране за предприятията. Да намали административната тежест, като съкрати процедурните срокове, като използва в по-голяма степен мълчаливото одобрение и като намали изискванията за представяне на документа. Да премахне оставащите регулаторните ограничения, като гарантира правилното прилагане на рамковото законодателство за силно регламентираните професии. Да повиши ефективността на административните съдилища, наред с другото чрез намаляване на продължителността на производствата.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 179, 25.5.2018 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуването на основен капитал се изглаждат за четиригодишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/80

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2018 г.
      (2018/C 320/18)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Нидерландия ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Нидерландия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, както е посочено в препоръки 1 и 2 по-долу.

                  (3)

                  Докладът за Нидерландия за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него се констатира известен напредък в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, приети през предходните години, както и напредъкът на Нидерландия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Той включва също така задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който бяха публикувани също на 7 март 2018 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Нидерландия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално Нидерландия показва най-голямата средна стойност на излишък за тригодишен период по текущата сметка за БВП сред държавите членки от еврозоната. Излишъкът говори за неоптимално разпределение на ресурсите, като оставя възможности за повече растеж и благоденствие. Частният дълг е висок, по-специално натрупаните ипотечни дългове на домакинствата и дългът на многонационалните предприятия. Големите дългове на домакинствата увеличават уязвимостта им при финансови сътресения.

                  (4)

                  Нидерландия представи националната си програма за реформи за 2018 г. на 30 април 2018 г., а програмата си за стабилност за 2018 г. — на 26 април 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИФ с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  Спрямо Нидерландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата си за стабилност за 2018 г. правителството планира намаляване на излишъка по консолидирания държавен бюджет от 1,1 % от БВП през 2017 г. на 0,3 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — продължава да се спазва през целия период на програмата. Според програмата за стабилност за 2018 г. съотношението на държавния дълг към БВП се очаква да спадне до 44,0 % от БВП през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Съгласно прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо се предвижда да отчете намаляване от излишък от 0,5 % от БВП през 2017 г. на дефицит от 0,1 % от БВП през 2018 г. и 0,3 % от БВП през 2019 г., над средносрочната бюджетна цел. Очаква се брутният държавен дълг да продължи да намалява устойчиво и под референтната стойност по Договора. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Нидерландия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 и 2019 г. В същото време, като зачита средносрочната цел, все още има възможност за използване на фискалната и структурната политика, за повишаване на публичните и частните инвестиции в научноизследователската, развойната дейност и иновациите.

                  (7)

                  Нидерландия има ефективен сектор на научноизследователската и развойната дейност и високоефективната образователна система и научната база на страната осигуряват солидна основа за насърчаване на иновациите и на капацитета за растеж чрез образование и научноизследователска и развойна дейност. Обявени са значителни допълнителни инвестиции, което би могло да помогне за стабилизиране интензивността на научноизследователската и развойната дейност в публичния и частния сектор. Дали Нидерландия ще постигне своите цели по стратегията „Европа 2020“, по-специално във връзка с инвестициите в научноизследователската и развойната дейност и възобновяемите енергийни източници, остава несигурно.

                  (8)

                  Едно от ключовите предизвикателства за справянето с високата задлъжнялост на домакинствата е свързано с жилищния пазар, където липсата на гъвкавост и небалансираните стимули, трупани в продължение на десетилетия, формират моделите на жилищното финансиране и на спестяванията в сектора. От 2012 г. насам са приложени поредица от мерки, които отчасти преодоляват този проблем. През 2017 г. правителството обяви планове за ускоряване на намалението на данъчното приспадане на лихви по ипотечни кредити, считано от 2020 г. При все това, липсата на добре функциониращ среден сегмент на пазара на жилища под наем насърчава домакинствата по-скоро да закупуват вместо да наемат, което води до високи съотношения на дълга към дохода и до финансова уязвимост на младите хора. Секторът на социалното жилищно настаняване е един от най-големите в Съюза, но жилищата невинаги се заемат от хората, които наистина имат нужда от това. Домакинства с високи доходи живеят в сгради за социално жилищно настаняване, тъй като дружествата за социално жилищно настаняване не увеличават наемите толкова бързо, колкото биха могли от правна гледна точка. Макар че правителството обяви намерението си за подпомагане на предоставянето на достъпни жилища на частния пазар за наемане, конкретни планове за такава подкрепа все още не са съобщени.

                  (9)

                  Както е посочено в препоръката за еврозоната, борбата срещу агресивните стратегии за данъчно планиране е от съществено значение за възпрепятстване на нарушаването на конкуренцията между предприятията, за осигуряване на справедливо третиране на данъчно задължените лица и за защита на публичните финанси. Разпространяването на отрицателните последици от агресивните стратегии на планиране на данъкоплатците между държавите членки изисква координирани действия на националните политики за допълване на законодателството на Съюза. Високото равнище на плащания през Нидерландия на дивиденти, авторски и лицензионни възнаграждения и лихви показва, че данъчните правила на държавата се използват от дружества, които прибягват към агресивно данъчно планиране. Голяма част от преките чуждестранни инвестиции се държи от „дружества със специална цел“. Липсата на удържани при източника данъци върху изходящи (т.е. от пребиваващи в Съюза към пребиваващи в трети държави) лихви и авторски и лицензионни възнаграждения би могло да доведе до избягване на данъчно облагане от тяхна страна на тези плащания, ако те не подлежат на данъчно облагане в юрисдикцията на получателя. Липсата на някои правила за борба със злоупотребите, особено в случая на хибридни субекти, също може да улесни агресивното данъчно планиране. Комисията признава ангажимента на Нидерландия да се бори с агресивното данъчно планиране, както е предвидено в програмата за реформи в областта на данъчното облагане, включително по отношение на удържаните при източника данъци върху дивиденти, лихви и авторски и лицензионни възнаграждения в случай на злоупотреба или плащания към юрисдикции с ниски данъчни ставки; това е положителна стъпка към намаляване на агресивното данъчно планиране и следва да бъде приложена бързо и да се следи отблизо. Въз основа на неотдавнашния обмен на мнения с нидерландските власти Комисията ще продължи конструктивния си диалог за борба със стратегиите на данъкоплатците за агресивно планиране.

                  (10)

                  Въпреки ниските нива на безработица и високото равнище на свободните работни места, растежът на номиналните заплати беше умерен: 1,5 % през 2017 г. Това е под равнището, което би могло да се очаква въз основа на инфлацията, производителността и безработицата. Умереното нарастване на заплатите може отчасти да бъде свързано с бавното увеличение на производителността, продължаващата стагнация на пазара на труда и увеличената сегментация на пазара на труда. През 2017 г. правителството прие няколко данъчни мерки, които намаляват данъчната тежест върху труда и имат за цел увеличаване на нетния разполагаем доход на домакинствата на работещите. По-нататъшно увеличаване на нетния разполагаем доход на домакинствата чрез създаване на условия за насърчаване на растежа на заплатите и реформа на втория стълб на пенсионната система, за да стане по-прозрачна, по-справедливо разпределена между поколенията и по-устойчива на сътресения, ще подкрепи вътрешното търсене и ще допринесе за възстановяването на равновесието в еврозоната.

                  (11)

                  Неотдавнашното нарастване на заетостта може до голяма степен да се дължи на увеличаването на броя на лицата, наети на срочни договори, и на самостоятелно заетите лица. Високият и растящ процент на временните договори, както и бързото увеличение на самостоятелно заетите лица без работници и служители, се наблюдава в контекста на големи различия в приложимото трудово законодателство и защитата на труда, както и на различия в данъчното законодателство и законодателството в областта на социалната сигурност. Въпреки че бяха предприети някои мерки, а наскоро бяха обявени и допълнителни такива, някои от тези фактори продължават да създават финансови стимули за наетите лица да започнат да работят като самостоятелно заети лица или благоприятстват тяхното наемане на срочен договор. Освен това налагането на мерки за противопоставяне на фиктивната самостоятелна заетост е отложено до 2020 г. Самостоятелно заетите лица са по-често недостатъчно застраховани срещу инвалидност, безработица и старост. Това може да окаже влияние върху устойчивостта на системата за социално осигуряване в дългосрочен план.

                  (12)

                  Въпреки че на пазара на труда като цяло са постигнати добри резултати, налице е все още неизползван потенциал от работна ръка. По-специално големият брой жени, работещи на непълен работен ден, и състоянието на заетостта на хората с мигрантски произход остават голямо предизвикателство. Процентът на заетост на мигрантите, които не са родени в ЕС, е с 20,6 процентни пункта по-нисък, отколкото за хората, родени в Нидерландия, като тази разлика е още по-голяма за жените, които не са родени в ЕС.

                  (13)

                  През последните години нарастването на спестяванията на домакинствата се дължи отчасти на по-високи икономии във втория стълб на пенсионната система (задължителни допълнителни частни схеми), принос за което има регулаторната среда. Едно подходящо разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях извън приетите правила за индексирането и финансовите буфери (рамка за финансова оценка) ще помогне на домакинствата да разпределят финансовите си средства по по-благоприятстващ за растежа начин. Правителството потвърди намерението си да осъществи съществена реформа на втория стълб на пенсионната схема с цел да подобри обхвата и да създаде по-прозрачна, по-гъвкава и по-справедлива в актюерски аспект система. По отношение на фискалната устойчивост, докладът за застаряването от 2018 г. сочи, че съществува среден риск за фискалната устойчивост в дългосрочен план, доколкото разходите за дългосрочни грижи се очаква да се увеличат от 3,5 % на 6,0 % от БВП до 2070 г.

                  (14)

                  В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия, който беше публикуван в доклада за страната от 2018 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г. и последващите действия по препоръките, отправени към Нидерландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и степента на тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (15)

                  Предвид тази оценка, Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г. и е на мнение (6), че се очаква Нидерландия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

                  (16)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2018 г. и програмата за стабилност за 2018 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 2 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Нидерландия да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

                  1.

                  Като зачита средносрочната цел, да използва фискалната и структурната политика за повишаване на публичните и частните инвестиции в научноизследователската, развойната дейност и иновациите. Да предприеме мерки за намаляване на склонността към задлъжняване на домакинствата и на оставащите нарушения на жилищния пазар, по-специално чрез подкрепа на развитието на частния сектор за отдаване под наем.

                  2.

                  Да намали стимулите за използване на временни договори и самостоятелно заети лица, които нямат наети лица, като същевременно се насърчи подходяща социална закрила за самостоятелно заетите лица, и да се бори срещу фиктивната самостоятелна заетост. Да създаде условия за насърчаване на по-високо ниво на ръста на заплатите, като се зачита ролята на социалните партньори. Да предприеме мерки, за да стане вторият стълб на пенсионната система по-прозрачен, по-справедливо разпределен между поколенията и по-устойчив на сътресения.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 179, 25.5.2018 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 261, 9.8. 2017 г., стр. 1.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 година относно националната програма за реформи на Белгия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2018 г.

text:
               10.9.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 320/1

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 13 юли 2018 година
      относно националната програма за реформи на Белгия за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2018 г.
      (2018/C 320/01)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 22 ноември 2017 г. Комисията прие и Доклада за механизма за предупреждение, в който Белгия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

                  (2)

                  Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Белгия следва да гарантира пълното и своевременното изпълнение на препоръката за еврозоната в съответствие с препоръки 1 — 3 по-долу.

                  (3)

                  Докладът за Белгия за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Белгия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г. (4), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Белгия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (4)

                  На 27 април 2018 г. Белгия представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (5)

                  Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014 — 2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление.

                  (6)

                  За Белгия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира постепенно подобрение в номиналното салдо от дефицит в размер на 1,0 % от БВП през 2017 г. до излишък от 0,1 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел, определена при балансирано в структурно отношение състояние на бюджета, се очаква да бъде постигната през 2020 г. Преизчисленото структурно салдо обаче (6) все още показва дефицит от 0,2 % през 2020 г. След като достигна най-високо равнище от почти 107 % от БВП през 2014 г. и спадна до около 103 % от БВП през 2017 г., съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее до 94,6 % до 2021 г. съгласно програмата за стабилност за 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. В същото време мерките, необходими за подкрепа на планираните цели за дефицита от 2019 г. нататък, все още не са определени, което допринася за прогнозираното влошаване на структурния баланс през 2019 г., при условие че политиките не претърпят изменения според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г.

                  (7)

                  На 23 май 2018 г. Комисията публикува доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС, тъй като Белгия не постигна достатъчен напредък в спазването на целевия показател за намаляване на дълга през 2017 г. След преценка на всички фактори от значение, и след като понастоящем няма достатъчно убедителни доказателства, за да се направи заключение относно наличието на значително отклонение в Белгия през 2017 г. и през 2016 г. и 2017 г., взети заедно, в доклада не бе възможно да се заключи напълно дали критерият за дълга, според определението му в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (7), е спазен, или не. Комисията ще извърши нова оценка на съответствието с показателя за намаляване на дълга въз основа на последващи данни за 2018 г., които трябва да бъдат съобщени през пролетта на 2019 г.

                  (8)

                  В програмата за стабилност за 2018 г. се посочва, че въздействието на мерките за сигурност върху бюджета през 2017 г. е значително и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2017 г. са възлизали на 0,02 % от БВП поради мерки за сигурност. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като сериозната терористична заплаха е необичайно събитие, въздействието ѝ върху публичните финанси на Белгия е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2017 г. бе намален, за да се вземат под внимание тези допълнителни разходи.

                  (9)

                  На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Белгия да направи необходимото номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (8) да не надвишава 1,6 % през 2018 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Същевременно се посочва, че при оценката на проекта на бюджетен план за 2018 г. и последващата оценка на бюджета за 2018 г. ще трябва надлежно да бъде взета предвид целта за постигане на фискална позиция, която допринася както за укрепването на продължаващото възстановяване, така и за осигуряването на устойчивост на публичните финанси на Белгия. След като в контекста на становището си относно проекта на бюджетен план на Белгия за 2018 г. Комисията оцени силата на възстановяването в Белгия и същевременно надлежно взе предвид предизвикателствата за устойчивостта в страната, нямаше нужда да бъдат взети под внимание допълнителни елементи в това отношение. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. съществува риск от значително отклонение от препоръчаната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2018 г., както и за 2017 и 2018 г., взети заедно.

                  (10)

                  През 2019 г. с оглед на това, че съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП в Белгия надвишава 60 % и че прогнозната разлика между фактическия и потенциалния БВП е 0,4 %, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не следва да надвиши 1,8 %, което съответства на структурна корекция от 0,6 % от БВП, произтичаща от общо приетата корекционна матрица на изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж. Ако политиките не бъдат променени, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2019 г., както и за 2018 г. и 2019 г., взети заедно. Белгия на пръв поглед няма да спази правилото за дълга през 2018 и 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, необходимите мерки следва да се вземат още през 2018 г. Би било разумно да се използват всякакви извънредни приходи за допълнителното намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП.

                  (11)

                  Устойчивостта на публичните финанси остава предизвикателство. Пенсионните реформи, приведени в действие през 2015 г., са важна стъпка за преодоляване на рисковете, свързани с дългосрочното застаряване на населението, но докладът от 2018 г. за застаряването на населението показва по-голямо от очакваното нарастване на дългосрочните разходи, свързани със застаряването на населението, за пенсии и дългосрочни грижи. Очаква се разходите за пенсии да нараснат с 2,9 процентни пункта от БВП през 2070 г., в сравнение с увеличение от 1,3 процентни пункта през 2060 г. (и намаление от 0,1 процентни пункта от БВП средно за Съюза) при предишната актуализация. В това отношение пълното прилагане на пътната карта на правителството за реформи би могло да допринесе за отстраняването на тези рискове. Освен това разходите за дългосрочни грижи се очаква да нараснат, тръгвайки от равнище, по-високо от средното за Съюза, от 2,3 % от БВП до 4,0 % от БВП до 2070 г. Намаляването на разпокъсаността в организационната среда на дългосрочните грижи, дължаща се на разпределението на правомощията на различните административни равнища, има потенциал да увеличи ефективността на разходите в тази област.

                  (12)

                  Ефективната бюджетна координация е от основно значение в една федерална държава членка като Белгия, където голяма част от разходните правомощия са възложени на органите на управление на поднационално равнище. За да се подобри вътрешната координация и да се транспонира фискалният компонент на Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз („Фискалния пакт“), федералното правителство и регионалните и общностните правителства сключиха споразумение за сътрудничество през 2013 г. с цел да се определят общи и индивидуални многогодишни фискални стратегии, които ще бъдат наблюдавани от Висшия съвет по финансите. Бе постигнато споразумение относно отделните фискални цели, които да бъдат изпълнени до 2020 г., което е положителна стъпка. Въпреки това все още липсва официално споразумение за годишни фискални цели на всички равнища на управление. Беше постигнат напредък в установяването на достатъчни гаранции по отношение на независимостта на Висшия съвет по финансите.

                  (13)

                  Има възможност да се придаде по-голяма роля на ограничаването на разходите във фискалната консолидация. Общият размер на публичните разходи като процент от БВП е над средния за еврозоната. Въпреки своя потенциал да стимулират растежа в дългосрочен план, публичните инвестиции са слаби от гледна точка на европейските стандарти, особено спрямо общите публични разходи. Не само публичният капитал е слаб, но е засегнато и качеството на публичната инфраструктура. Прегледите на разходите могат да допринесат за по-рационално разпределение на разходите и за подкрепа за консолидация, благоприятстваща растежа. На регионално равнище, само Фландрия планира да въведе в своите бюджетни процедури подход за преглед на разходите. Освен това нито едно равнище на управление в Белгия понастоящем не е обвързано с вътрешни правила за разходите, с изключение на таван за разходите за здравеопазване. Това контрастира с все по-разпространеното приемане на тези правила в целия Съюз и предотвратява фискална консолидация, основана на разходите. Освен това вноските в белгийската схема за гарантиране на депозитите не се инвестират в отделен портфейл от активи с малък риск.

                  (14)

                  Разпределението на дълга и активите сред белгийските домакинства разкрива някои уязвими области, въпреки тяхното като цяло благоприятно имотно състояние. Продължителен период на покачване на цените на жилищата по-бързо от разполагаемия доход на домакинствата, съпътстван от непрекъснато повишаване на тяхната задлъжнялост, направи по-уязвимо тяхното финансово състояние. През април 2018 г. беше приложена макропруденциална мярка, насочена предимно към устойчивостта на банковия сектор, за справяне с нарастването на системните рискове, свързани със сектора на жилищните недвижими имоти. В бъдеще националната рамка за макропруденциално вземане на решения би могла да бъде укрепена, за да се засили способността на макропруденциалния орган да приложи своевременно макропруденциални инструменти. Цените на жилищата понастоящем изглеждат леко завишени.

                  (15)

                  Както е посочено в препоръката за еврозоната, борбата срещу агресивното данъчно планиране е от съществено значение, за да се предотврати нарушаването на конкуренцията между предприятията, за да се гарантира справедливо третиране на данъкоплатците и за да се защитят публичните финанси. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно данъчно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на Съюза. Предишният режим за приспадане на фиктивните лихви, който се основаваше на запасите от собствен капитал, бе заменен с прогресивна система. Новата система, която съчетава прогресивна основа с данъчно облекчение за растеж и инвестиции, предложена в общата основа за облагане с корпоративен данък, ще бъде ограничена до увеличението на собствения капитал, изчислено въз основа на средната петгодишна стойност. Тази промяна има за цел да допринесе за бюджетната неутралност на реформата на корпоративното облагане, като в същото време отстранява потенциалното използване на системата за агресивно данъчно планиране и облекчава проблема със склонността към задлъжняване. Макар липсата на някои специфични правила за борба със злоупотребите да бе източник на безпокойство, реформата на уредбата за борба със злоупотребите е вече в процес на подготовка. Това е положителна стъпка. Тя ще бъде следена отблизо, за да се гарантира, че новите правила обхващат всички форми на злоупотреба. Въз основа на неотдавнашните разговори, Комисията ще продължи конструктивния си диалог с цел борба срещу стратегиите за агресивно планиране на данъкоплатците.

                  (16)

                  Скорошният икономически растеж допринесе за създаване на работни места. Растежът на заетостта бе стабилен през 2017 г., а безработицата понастоящем се доближава до равнището от преди кризата. Що се отнася до заетостта на населението на възраст от 20 до 64 години обаче (68,5 % през 2017 г.), Белгия не е на път да постигне своята цел по стратегията „Европа 2020“ от 73,2 %. Ограничен напредък бе постигнат по отношение на участието на пазара на труда на групите в неравностойно положение, тъй като неактивността и безработицата са съсредоточени предимно сред нискоквалифицираните работници, хората с мигрантски произход и по-възрастните работници, което предполага, че както структурни, така и специфични за дадена група фактори пречат на интеграцията на пазара на труда. По-специално, резултатите на пазара на труда на хората с мигрантски произход, които представляват голяма част от населението в трудоспособна възраст, продължават да са неблагоприятни, и следователно те представляват значителен неизползван потенциал на пазара на труда. През 2016 г. равнището на заетост на родените извън ЕС е 49,1 %, което е с повече от 20 процентни пункта по-ниско, отколкото при родените в ЕС (разликата е дори още по-силно изразена при жените). Мерките за активизиране може да подпомогнат хората от групи в неравностойно положение, но са налице определени доказателства, че тези мерки за активизиране не са еднакво ефективни за всички групи от населението. Въпреки че бяха предприети някои мерки, за да се помогне на наскоро пристигналите да се интегрират и да се преодолее дискриминацията, все още е налице липса на координация между различните сфери на политиката и политическите равнища, за да се отговори на предизвикателството лица с мигрантски произход да се интегрират на пазара на труда. Все още има големи регионални различия в резултатите на пазара на труда.

                  (17)

                  Въпреки усилията за намаляване на данъчната тежест върху труда, демотивиращите фактори за работа остават големи за някои групи от населението, например едночленните домакинства, печелещи средната работна заплата, и вторите работещи членове на домакинството. Независимо от приетите в миналото мерки, данъчната тежест за едночленно домакинство, печелещо средната работна заплата, остава сред най-големите в Съюза през 2016 г. Капанът на безработицата за нископлатените работници (67 % от средната работна заплата за едночленно домакинство) също е сред най-големите в Съюза. Остават демотивиращите фактори, свързани с високото данъчно облагане, за втория работещ член на домакинството, предимно жени.

                  (18)

                  Процентът на свободните работни места е сред най-високите в Съюза и показва големи несъответствия между търсените и предлаганите умения, породени, наред с други фактори, от слабата мобилност и, по-специално в двуезичния регион на Брюксел, неадекватните езикови умения. Участието в схеми за учене през целия живот остава слабо. Важно е работниците и работодателите да отделят повече внимание на непрекъснатото учене през целия живот, за да се позволи на хората да се справят със смяната на работа.

                  (19)

                  С постепенното въвеждане на училищни реформи от фламандската и от френскоезичната общност бе постигнат известен напредък по отношение на равните възможности за участие в качествено образование и професионално обучение. Въпреки добрите средни показатели при международни сравнения, остават трайно големи неравенства в областта на средното образование. Образователните резултати на 15-годишните ученици варират значително в зависимост от социално-икономическата среда и статута на мигрант. Будят безпокойство разликите в резултатите между фламандската и френскоезичната общност, както и недостатъчното представителство на групите в неравностойно положение сред най-добрите ученици в точните науки, четенето и математиката. Големите различия в резултатите между училищата вървят ръка за ръка с неравните образователни възможности. Делът на висшистите е голям. При все това се наблюдават неравенство по отношение на достъпа до качествено образование, недостиг на умения и регионални различия. Делът на завършилите висше образование в областта на точните науки, технологиите и математиката е един от най-малките в Съюза, а недостигът на работна ръка в тези области би могъл да се превърне в основна пречка за растежа и иновациите. Недостигът на учители поражда тревога, а реформите в областта на обучението на учителите напредват бавно. Има нужда постоянното професионално развитие на учителите да бъде адаптирано. Както фламандската, така и френскоезичната общност, предприеха мащабни реформи на своите образователни системи. Планира се тези реформи да бъдат осъществени през следващото десетилетие и след това. В края на 2017 г. обаче Фландрия взе решение да се отложи с една година влизането в сила на възлови мерки по линия на тези реформи. Въздействието на реформите и мерките ще зависи в голяма степен от тяхното ефективно изпълнение и наблюдение.

                  (20)

                  Бяха предприети само ограничени реформи за преодоляване на рестриктивната регулаторна уредба в областта на услугите. Фландрия премахна закона за установяване, уреждащ определени занаятчийски професии. Независимо от това регулирането остава строго в някои професионални услуги. В резултат на това в тези сектори конкуренцията е слаба, а броят на новите дружества, навлизащи на пазара, остава малък. В строителния сектор са наложени хоризонтални разрешителни режими за достъп до строителния пазар, а разрешенията за строеж остават сложни, въпреки мерките, приети през последните години. Броят на навлизащите и напускащите строителния сектор предприятия в Белгия е значително под средния за Съюза, което вероятно означава, че секторът страда от недостатъчна конкуренция. Това също оказва въздействие върху изпълнението на важни инфраструктурни проекти. Налице са и значителни ограничения в областта на железопътния и автомобилния транспорт. Слабото повишение на производителността на белгийската икономика до голяма степен се дължи на слабото повишение на производителността в сектора на услугите. Регулаторните ограничения също имат отрицателно въздействие върху ползвателите на тези услуги, по-специално производствения сектор. Задълбочаването на структурните реформи във възлови сектори на услугите ще подейства като стимул за повишението на производителността, което е от съществено значение, за да се осигури бъдещ растеж и устойчивост на публичните финанси.

                  (21)

                  Ограничен е и напредъкът, постигнат за подобряване на функционирането на сектора на търговията на дребно. Въпреки неотдавнашните реформи, регулаторните ограничения все още тежат върху дейността в сектора и възпрепятстват инвестициите. Цените за редица категории продукти продължават да са по-високи от тези в съседните държави. Трябва да се положат повече усилия, за да може бизнес средата да стане конкурентоспособна и благоприятна за инвестиции, за да се осигури възможност на потребителите да се радват на по-богат избор от продукти на по-ниски цени. През април 2018 г. Комисията предложи най-добри практики, които да насочват провежданите от държавите членки реформи в сектора на търговията на дребно.

                  (22)

                  Предприемачеството в Белгия продължава да бъде слабо, въпреки някои реформи, въведени през последните години, и неотдавнашните мерки, чието въздействие все още предстои да бъде оценено. Стопанската динамика е слаба, като процентите на създаване и закриване на предприятия остават сред най-ниските в Европа, далеч по-ниски от средните за Съюза. Освен това административната тежест за предприятията продължава да бъде голяма, като се характеризира със сложни процедури и ниско равнище на регулаторна сигурност.

                  (23)

                  Постиженията на Белгия в цифровите обществени услуги са средни. Въпреки като цяло доброто състояние на развитие на нейната цифрова икономика, тя се нарежда едва на средно равнище в областта на цифровите обществени услуги. Федералната структура на Белгия поражда специфични предизвикателства пред установяването на съгласувани услуги за електронно управление на национално равнище. Различните системи, които не са непременно оперативно съвместими, пораждат загуби от липсата на взаимодействие. Сериозно безпокойство продължава да буди съдебната система, по-специално във връзка със забавянията, цифровизацията, надеждността, сравнимостта и еднородността на съдебните данни. Въвеждането на инициативи, като e-box или e-deposit, за цифровизация на някои съдебни услуги във всички съдилища изостава от графика. Независимо от това, докато тази единна система за кодиране не се прилага във всички съдилища, данните относно ефикасността на съдебните производства ще останат с ограничена надеждност и сравнимост.

                  (24)

                  Въпреки неотдавнашните реформи белгийската данъчна система остава сложна. Реформата на корпоративния подоходен данък ще допринесе за намаляване на ставките и за опростяване на системата. Въпреки това остават редица изключения и негативни стимули, за което говори тенденцията към увеличение на общия размер на данъчните облекчения. Възможността за изместване на данъчното облагане към по-благоприятстващи растежа основи би могла да се използва още повече. Приходите от свързани с околната среда данъци са сред най-ниските в Съюза. Действително има значителен потенциал за истинско „екологично“ прехвърляне на данъчната тежест, обхващащо, наред с другото, благоприятното третиране на служебните автомобили, които допринасят за замърсяването на въздуха, задръстванията и емисиите на парникови газове.

                  (25)

                  Ограничен напредък бе постигнат в борбата със задръстванията. Мобилността страда от недостатъчни публични инвестиции в инфраструктура, изкривяващи данъчни стимули и липса на конкуренция в областта на транспортните услуги, което причинява големи задръствания и пречи на повишението на производителността. Задръстването по пътищата се влошава от година на година, възпира чуждестранните инвестиции и води до големи социални, икономически и екологични разходи. Най-неотложните предизвикателства са завършването и модернизирането на железопътната и шосейната инфраструктура, особено около и в Антверпен и Брюксел. Налице са и съществени ограничения в областта на железопътния и автомобилния транспорт. Органите могат да насърчават по-ефективното използване на съществуващата инфраструктура и пренасочването от индивидуален към по-колективен транспорт и нискоемисионни алтернативи.

                  (26)

                  В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Белгия и го публикува в доклада за страната от 2018 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Белгия, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Белгия, но и степента, до която те съответстват на правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

                  (27)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му (9) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Белгия да предприеме следните действия през 2018 и 2019 г.:

                  1.

                  Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 1,8 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да продължи изпълнението на предвидените пенсионни реформи и да ограничи прогнозното нарастване на разходите за дългосрочни грижи. Да продължи да прилага напълно споразумението за сътрудничество от 2013 г., за да се координират фискалните политики на всички равнища на управление. Да подобри ефективността и състава на публичните разходи на всички равнища на управление, за да се създаде възможност за публични инвестиции, по-специално като извърши прегледи на разходите.

                  2.

                  Да премахне демотивиращите фактори за започването на работа и да укрепи ефективността на активните политики за заетост, особено за нискоквалифицираните работници, хората с мигрантски произход и по-възрастните работници. Да продължи реформите в образованието и обучението, включително като стимулира равнопоставеността и увеличи дела на завършилите висше образование в областта на точните науки, технологиите, инженерството и математиката.

                  3.

                  Да намали регулаторната и административната тежест за насърчаване на предприемачеството и увеличаване на конкуренцията в сферата на услугите, особено в търговията на дребно, строителството и професионалните услуги. Да се справи с увеличаващите се предизвикателства пред мобилността, по-специално чрез инвестиции в нова или съществуваща транспортна инфраструктура, и като укрепи стимулите за използване на колективен транспорт и на транспорт с ниски емисии.

         Съставено в Брюксел на 13 юли 2018 година.

               За Съвета

               Председател

            H. LÖGER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 179, 25.5.2018 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 261, 9.8.2017 г., стр. 1.

         (5)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

         (6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

         (7)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (8)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуването на основен капитал се изглаждат за четиригодишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (9)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.