title: Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Финландия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2014 г.

text:
               29.7.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 247/127

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 8 юли 2014 година
   относно националната програма за реформи на Финландия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2014 г.
   2014/C 247/24
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да инициира нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“, основана на засилена координация на икономическите политики и съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да бъдат предприети действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. Съветът прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетостта.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните глави и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за всяка страна препоръки.

               (4)

               На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Финландия за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (EС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Финландия за 2014 г.

               (5)

               На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който посочи Финландия като една от държавите членки, по отношение на които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (7)

               На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Финландия, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че във Финландия продължават да са налице макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следeни и за които са необходими политически действия. По-специално заслужава да се следят по-внимателно слабите резултати на износа през последните години, дължащи се на промишленото преструктуриране и на факторите за разходната и неразходната конкурентоспособност.

               (8)

               На 17 април 2014 г. Финландия представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките помежду им.

               (9)

               Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г., е завръщане към средносрочната бюджетна цел през 2015 г., задържане на структурното салдо над тази цел през останалата част от периода на програмата за стабилност и балансиране на консолидирания държавен бюджет от 2017 г. нататък. Средносрочната бюджетна цел на Финландия за структурен дефицит в размер на 0,5 % от БВП отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Финландия постигна своята средносрочна бюджетна цел през 2013 г. и възнамерява да се придържа към нея през 2014 г., като остане също в съответствие с целевия показател за разходите. Финландия планира обаче да надхвърли своята средносрочна бюджетна цел през 2015 г. и продължава да спазва целевия показател за разходите. Като цяло това отговаря на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Същевременно съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП расте и се очаква през 2015 г. да надхвърли временно прага от 60 % от БВП, основно поради слабата макроикономическа перспектива. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, която не е изготвена независимо, е реалистичен, макар и малко по-оптимистичен от пролетната прогноза на службите на Комисията по отношение на икономическия растеж през 2014 г. и 2015 г. В пролетната прогноза на службите на Комисията от 2014 г. се предвижда влошаване на структурното салдо с 0,3 % от БВП през 2014 г., което води до отклонение от средносрочната бюджетна цел, и подобрение с 0,6 % от БВП през 2015 г., като се очаква целевият показател за разходите да бъде спазен и през двете години. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че от Финландия може да се очаква постигането на целите на нейната програма за стабилност, които до голяма степен съответстват на Пакта за стабилност и растеж.

               (10)

               Финландия е изложена на висок риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план поради въздействието върху бюджета на разходите, свързани със застаряването на населението. Финландия отчете липсата на устойчивост и през 2013 г. изготви програма за структурна политика, насочена към възстановяване на устойчивостта и и възобновяване на растежа. Друга важна стъпка е планът за ограничаване на общите бюджетни разходи и общ бюджетен план за периода 2015—2018 г. от март 2014 г., предвиждащ мерки за коригиране, структурни реформи и инвестиции за растеж. Приходните мерки за коригиране са свързани главно с увеличения на данъка върху доходите и данъка върху продукцията.

               (11)

               Ефективността на обществените услуги не е в крак с развитието на производителността в частния сектор. Финландия подготвя административни реформи по отношение на структурата на общините и на здравните и социалните услуги. Общинската реформа се основава на доброволното сливане на общини с финансови стимули от държавата. Резултатите от доброволното сливане са все още несигурни. Услугите по осигуряване на социални и здравни грижи ще се предоставят от пет регионални доставчика, а общините ще продължат да участват в осигуряването на услугите. Все още липсва подробна информация, като за есента на 2014 г. е планирано законодателно предложение. Новите структури следва да бъдат изградени до началото на 2017 г. Законът от юли 2013 г. за подкрепа на функционалния капацитет на възрастните хора, който поставя по-силен акцент върху превенцията, рехабилитацията и независимия живот, следва да допринесе за намаляването на потребността от институционални грижи и ограничаването на бъдещите разходи за дългосрочни грижи.

               (12)

               Основното предизвикателство на пазара на труда за Финландия продължава да бъде дългосрочното предлагане на работна ръка, тъй като броят на хората, напускащи пазара на труда, понастоящем е по-висок от броя на навлизащите. За да се отговори на търсенето на работна ръка, в бъдеще са необходими удължаване на работната кариера и подобряване на предлагането на пазара на труда. Програмата за структурната политика на правителството за 2013 г. включва мерки за удължаване на работната кариера и подобряване на предлагането на работна ръка, включително увеличаване на стимулите за приемане на предложена работа. Финландия започна да намалява ранното напускане на пазара на труда, но продължават да съществуват някои механизми, като например „тунела на обезщетения за безработицата“, чрез който някои по-възрастни безработни могат при определени условия без прекъсване да получават обезщетения за безработица, докато се пенсионират. Наскоро въведеният коефициент на очаквана продължителност на живота и трикратното увеличение на процентите на натрупване на права изглежда имат ограничен ефект върху практиките на пенсиониране. Освен това, тъй като очакваната продължителност на живота нараства по-бързо от предвиденото, а хората не работят по-дълго, съществува опасност адекватността на пенсиите да спадне. Финландия си постави за цел до 2025 г. ефективната възраст за пенсиониране да бъде покачена на най-малко 62,4 години. Спорно е дали целта може да бъде постигната без нови мерки като повишаване на законоустановената пенсионна възраст и увеличени усилия за повишаване на пригодността за заетост на по-възрастните работници. Социалните партньори работят по своето предложение за реформа на пенсионната система, която да бъде приложена от новото правителство след общите избори през пролетта на 2015 г. и да влезе в сила в началото на 2017 г. Финландия предприе важни и амбициозни мерки за справяне с младежката и дългосрочната безработица. Трайното придобиване на умения, за които има работни места, от страна на целевите групи, както и подобряването на тяхното положение на пазара на труда ще отнеме време.

               (13)

               Финландия предприе мерки за подобряване на цялостната конкурентна среда и при изпълнението на програмата за „здравословна“ конкуренция е постигнат известен напредък. Органите за защита на конкуренцията и на потребителите бяха слети и новата структура е на ранен етап на изграждане. Законът за защита на конкуренцията вече налага ограничения на господстващото положение в търговията с потребителски стоки на дребно, а на финландския орган за защита на конкуренцията и потребителите са предоставени конкретни правомощия да се намесва при определени условия срещу икономическите дейности, извършвани от публични органи, които нарушават конкуренцията на пазара. Пазарът на дребно във Финландия е силно концентриран, като има някои фактори в съответните разпоредби, които потенциално намаляват ефективността на конкуренцията и укрепват позициите на двата лидера на пазара на дребно. Примерите включват градоустройственото планиране, чиито изисквания са строги, особено за големи търговски обекти. Разпоредбите за земеползването и планирането в момента са подложени на преглед, като това създава възможност в тях да се увеличи подкрепата за „здравословната“ конкуренция. Търговията на дребно продължава да бъде сред най-регламентираните в държавите членки, като това включва пречки пред конкуренцията, създадени чрез регламентирането на големите търговски обекти за продажба на дребно.

               (14)

               Възстановяването на растежа и конкурентоспособността е ключово предизвикателство за финландската икономика. Финландия заема много високо място в международните класации за конкурентоспособност, но въпреки това през 2007—2012 г. губи пазарен дял на износа с най-бързи темпове в Съюза. Интензивността на НИРД в предприятията се понижава и националната цел за разходи за НИРД изглежда все по-трудно достижима. Критичен въпрос е доколко финландската система за научноизследователска дейност и иновации е ефективна при превръщането на инвестициите в НИРД в нови иновативни продукти и услуги. В момента не са налице достатъчно инвестиции за превръщането на потенциала на НИРД в нови продукти. Ограниченият брой големи фирми износители, продаващи тясна продуктова гама, както и по-ниската склонност на финландските малки дружества да изнасят, влияят върху търговските показатели и върху потенциалния растеж. Експортният потенциал би могъл да се стимулира чрез предоставяне на допълнителна специфична подкрепа за интернационализирането на малките предприятия. Финландия даде ход на реформи по отношение на капацитета за създаване на иновативни продукти и подкрепата за диверсификацията на промишлеността, включително цялостна реформа на финансирането на научноизследователските институти и научните изследвания. Програмата за структурната политика за 2013 г. и планът за ограничаване на общите бюджетни разходи и общ бюджетен план за периода 2015—2018 г. от март 2014 г. не съдържат само мерки за коригиране и структурни реформи, но също така и инициативи за насърчаване на растежа и иновациите. Финландия би могла да извлече полза и от разнообразяването на своите енергийни доставки, по-специално с оглед нейната зависимост от един-единствен доставчик на газ.

               (15)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Финландия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Финландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

               (16)

               В контекста на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (17)

               В контекста на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 2, 4 и 5 по-долу.

               (18)

               В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът публикува конкретни препоръки, адресирани до държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Финландия също следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА Финландия да предприеме действия в периода 2014—2015 г. с цел:

               1.

               Да ограничи очертаващото се несъответствие със средносрочната бюджетна цел, да гарантира връщане към целта през 2015 г. и по-нататъшното ѝ спазване по план. Да гарантира изпълнението на критерия за дълга, като същевременно провежда благоприятна за растежа фискална политика. Да проведе бързо реформите, заложени в програмата за структурната политика и в плана за ограничаване на общите бюджетни разходи и общ бюджетен план за периода 2015—2018 г., за преодоляване на липсата на фискална устойчивост и укрепване на условията за растеж.

               2.

               Да гарантира ефективно изпълнение на текущите административни реформи, свързани с общинските структури и социалните и здравните услуги, за увеличаване на разходната ефективност при предоставянето на публични услуги.

               3.

               Да подобри използването на пълния потенциал на работната сила на пазара на труда, включително чрез повишаване на равнището на заетост и пригодността за заетост на по-възрастните работници, увеличаване на реалната пенсионна възраст посредством намаляване на възможностите за преждевременно напускане на пазара на труда и обвързване на пенсионната възраст или пенсионния доход с промените в продължителността на живота. Да подобри положението на пазара на труда на младите хора и трайно безработните, като набляга особено върху професионалното образование и целенасочените мерки за активиране.

               4.

               Да продължи с усилията за повишаване на конкуренцията на пазарите на стоки и услуги, особено в сектора на търговията на дребно, чрез прилагане на програмата за насърчаване на „здравословната“ конкуренция, включително изменения на закона за земеползването и градоустройството, така че в по-голяма степен да подкрепя „здравословната“ конкуренция.

               5.

               Да продължи да засилва както капацитета на Финландия за създаване на иновативни продукти, услуги и дружества с висок ръст в бързо променяща се среда, така и диверсификацията на промишлеността, по-специално чрез подобряване на бизнес средата с цел укрепване на инвестициите във Финландия и чрез допълнително улесняване на излизането на по-малките дружества на експортните пазари. Да ускори развитието на трансграничните газопреносни връзки с Естония.

      Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

            За Съвета

            Председател

         P.C. PADOAN

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  OВ L 306, 23.11.2011 г., стp. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 24.

      (5)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.


title: Препоръка на Съвета от 20 септември 2016 година за създаване на национални съвети по производителността

text:
               24.9.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 349/1

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 20 септември 2016 година
   за създаване на национални съвети по производителността
   (2016/C 349/01)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 във връзка с член 121, параграф 2 и член 136 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като има предвид, че:

               (1)

               От 2000 г. се наблюдава съществено забавяне в потенциалния растеж в еврозоната и в Съюза като цяло. Низходящата тенденция в потенциалния растеж на производството се дължи най-вече на постоянния спад в приноса на общата факторна производителност. След 2008 г. икономическият растеж беше допълнително отслабен от спад в инвестициите. В перспектива икономическият растеж ще зависи в крайна сметка от увеличаването на производителността. Повишаването на производителността е многостранно предизвикателство, което изисква набор от балансирани политики, насочени по-специално към подпомагане на иновациите, повишаване на уменията, намаляване на липсата на гъвкавост на трудовите и продуктовите пазари, както и предоставяне на възможност за по-добро разпределение на ресурсите. Макар че има необходимост от подобряване на производителността и конкурентоспособността в Съюза, неотдавнашната криза показа, че държавите членки, чиято парична единица е еврото (наричани по-нататък „държавите членки от еврозоната“), са особено изложени на опасността от натрупване и внезапна проява на макроикономически дисбаланси, които може да се прехвърлят в други държави членки от еврозоната или извън нея. Поради липсата на гъвкави номинални валутни курсове те се нуждаят от подходящи механизми за приспособяване към специфичните за всяка държава сътресения. Измененията в производителността и конкурентоспособността са от значение както за натрупването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (напр. търговския дефицит, дефицита по текущата сметка и натрупаните вътрешни и външни дългове), така и за ефективното приспособяване към асиметричните сътресения. Изследването и анализът на политиките, които оказват влияние върху измененията в производителността и конкурентоспособността, следва да осигурят основа за привеждане на тези изменения в съответствие с целта за гладко функциониране на икономическия и паричен съюз.

               (2)

               Настоящата препоръка се отправя към държавите членки от еврозоната, като държавите членки извън еврозоната се насърчават да определят или създадат подобни органи. На държавите членки извън еврозоната, които заявят намерението си да предприемат последващи действия по настоящата препоръка, следва да бъде разрешено да участват при равни условия във всички аспекти на сътрудничеството във връзка със съветите по производителността.

               (3)

               Европейският семестър, по-конкретно процедурата при макроикономически дисбаланси, установена с Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (1) и Регламент (ЕС) № 1174/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), осигурява рамка за интегрирана координация и наблюдение на икономическите политики. С цел насърчаване на напредъка в областта на структурните реформи тези съществуващи механизми следва да се ползват със силна национална ангажираност. Поради това изглежда обосновано осигуряването на независим анализ на национално равнище и засилването на политическия диалог в държавите членки.

               (4)

               Създаването на национални съвети по производителността, които да следят измененията и да захранват националния дебат в областта на производителността и конкурентоспособността, следва да спомогне за повишаването на ангажираността с необходимите политики и реформи на национално равнище и за осигуряването на повече знания, които да служат за основа на координацията на икономическите политики в Съюза. Тези съвети следва да анализират измененията в производителността и конкурентоспособността, включително по отношение на световните конкуренти, като вземат предвид националните особености и установените практики.

               (5)

               Диагнозата и анализът на съветите по производителността обхващат понятията за производителност и конкурентоспособност в най-широк смисъл. Те следва да вземат предвид движещите сили и способстващите фактори за производителността и конкурентоспособността в дългосрочен план, включително иновациите, и способността за привличане на инвестиции, предприятия и човешки капитал, и да разглеждат разходните и неразходните фактори, които могат да повлияят върху цените и качеството на стоките и услугите, включително по отношение на световните конкуренти в краткосрочен план.

               (6)

               Освен това независимият качествен икономически анализ на предизвикателствата пред политиките увеличава прозрачността в политическите дебати. Оценката на предизвикателствата пред политиките може да повиши осведомеността на всички заинтересовани страни. Това може да повлияе положително върху обществената подкрепа и ангажирането с необходимите реформи. Също така, ако и доколкото това е предвидено в националния им мандат, съветите по производителността ще могат да правят оценка на въздействието на вариантите на политиката, като посочват изрично компромисите в политиката.

               (7)

               Съветите по производителността следва да притежават функционална автономност спрямо всеки публичен орган, който отговаря за разработването и прилагането на политиките в областта на производителността и конкурентоспособността в държавата членка или на европейско равнище. По-специално, те следва да могат да правят независими анализи в обхвата на своята работа. Макар да подлежи на национална свобода на преценка, съставът на съветите по производителността следва да се определя безпристрастно, т.е. да не изразява само или предимно мнението на определена група заинтересовани страни. Целта на тези изисквания за независимост и безпристрастност е да се гарантира, че съветите по производителността имат правомощието да правят експертни анализи в интерес на обществото.

               (8)

               Характеристиките на съветите по производителността следва да отговарят изцяло на изискванията на член 152 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и следва да зачитат националната практика и националните институции за формиране на заплатите. В съответствие с член 28 от Хартата на основните права на Европейския съюз дейността на съветите по производителността следва да не засяга правото на работниците и работодателите или на съответните им организации да преговарят и да сключват колективни трудови договори на подходящите равнища или да предприемат колективни действия в съответствие с правото на Съюза и националното право и практики.

               (9)

               Съветите по производителността следва да поддържат контакти със съветите по производителността на другите участващи държави членки с цел обмен на мнения и добри практики, като се отчита и по-широкото измерение на еврозоната и на Съюза. Комисията може да улесни обмена на мнения между съветите по производителността на всички участващи държави членки. Следва също така да има редовни обсъждания между съветите по производителността и Комитета за икономическа политика по въпроси, попадащи в неговата област на компетентност, с участието на експерти от неучастващи държави членки.

               (10)

               Съветите по производителността следва да извършват постоянна дейност. Те следва да правят своите анализи публично достояние и да публикуват годишен доклад, който би могъл да бъде включван във вече съществуващ доклад. Независимите експертни мнения, осигурявани от съветите, в т.ч. чрез годишните доклади, могат да бъдат използвани от държавите членки и от Комисията в рамките на европейския семестър и процедурата при макроикономически дисбаланси.

               (11)

               С оглед улесняване обмена на мнения на наднационално равнище във всяка държава членка следва да има един ясно определен съвет по производителността. Важно е да се надгражда върху съществуващите структури, за да се съхрани това, което вече работи, и да се сведат до минимум административните разходи. Когато е уместно, съветите по производителността биха могли да се създават въз основа на вече установена и уважавана национална структура, включително във връзка с участието и консултацията на заинтересованите страни. За да могат обаче да извършват дейността си по подходящ начин, съветите по производителността биха могли от своя страна да разчитат на различни отделни и съществуващи органи, при условие че направеният от тях анализ има също толкова високо качество.

               (12)

               Настоящата препоръка не изменя възложените отговорности за европейския семестър, включително изготвянето и наблюдението на специфичните за всяка държава препоръки, нито прилагането на процедурата при макроикономически дисбаланси, установена с Регламент (ЕС) № 1176/2011,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   I.   Цели и приложно поле

               1.

               Целта на настоящата препоръка е да бъдат определени или създадени национални съвети по производителността, които да анализират развитието и политиките в областта на производителността и конкурентоспособността, като по пози начин допринасят за засилване на ангажираността и осъществяване на необходимите реформи на национално равнище и съответно за стимулиране на устойчивия икономически растеж и сближаването.

               2.

               Адресати на настоящата препоръка са държавите членки от еврозоната. Държавите членки извън еврозоната се насърчават също да определят или да създадат подобни органи.

               3.

               Настоящата препоръка следва да се прилага изцяло в съответствие с член 152 от ДФЕС и следва да зачита националните практики и националните институции за формиране на заплатите. Настоящата препоръка е съобразена с член 28 от Хартата на основните права на Европейския съюз и съответно не засяга правото на договаряне, сключване или прилагане на колективни договори или на предприемане на колективни действия в съответствие с националното право и практики.

         II.   Съвети по производителността

               4.

               Всяка държава членка следва да има съвет по производителността, чиито задачи са:

                           а)

                           Диагноза и анализ на развитието в областта на производителността и конкурентоспособността в съответната държава членка. Анализът следва да отчита аспектите на еврозоната и на Съюза и да разглежда движещите сили и способстващите фактори за производителността и конкурентоспособността в дългосрочен план, включително иновациите, и способността за привличане на инвестиции, предприятия и човешки капитал, и да разглежда разходните и неразходните фактори, които могат да повлияят на цените и качеството на стоките и услугите, включително по отношение на световните конкуренти в краткосрочен план. Анализът следва да се основава на прозрачни и сравними показатели; и

                           б)

                           Независим анализ на предизвикателствата пред политиките в областта на производителността и конкурентоспособността и, ако и доколкото националният мандат на съвета го предвижда, оценка на въздействието на вариантите на политиката, като се посочват изрично компромисите в политиката.

               5.

               Всяка държава членка следва да определи един съвет по производителността, който от своя страна може да разчита на различни съществуващи органи или да бъде съставен от такива.

               6.

               Съветите по производителността следва да извършват постоянна дейност. Те следва да правят своите анализи публично достояние и да публикуват годишен отчет. Съветите по производителността следва да поддържат контакти със съветите по производителността на държавите членки извън еврозоната с цел обмен на мнения и най-добри практики и по целесъобразност да изготвят съвместни анализи, като отчитат и по-широкото измерение на еврозоната и Съюза. Комисията ще обменя редовно мнения с всички участници в съветите по производителността, включително по време на констативни мисии в държавите членки, и би могла да улеснява обмена на мнения между съветите по производителността.

         III.   Характеристики на съветите по производителността

               7.

               Съветите по производителността следва да разполагат с функционална автономност спрямо всеки публичен орган, който отговаря за разработването и прилагането на политиките в областта на производителността и конкурентоспособността в държавата членка или на европейско равнище. За да изпълняват задачите, възложени с настоящата препоръка, те следва да бъдат подкрепени от национални нормативни разпоредби, които да им осигуряват висока степен на функционална автономност и отчетност, в т.ч.:

                           а)

                           капацитет за своевременно осведомяване на обществеността;

                           б)

                           процедури за назначаване на членове въз основа на техния опит и знания;

                           в)

                           подходящ достъп до информация за изпълнение на техния мандат.

               8.

               Съветите по производителността следва да бъдат обективни, безпристрастни и напълно независими по отношение на анализа и съдържанието. Те могат да се допитват до съответни заинтересовани страни, но не бива да изразяват само или предимно становищата и интересите на определена група заинтересовани страни.

               9.

               Съветите по производителността следва да имат способността да извършват икономически и статистически анализи с високо качество, включително които да бъдат признати от академичната общност. Анализът би могъл да бъде изготвен от съществуващи или отделни органи, стига да бъде със същото високо качество.

         IV.   Връзки с европейския семестър

               10.

               Независимите експертни мнения, осигурявани от съветите, в т.ч. чрез годишните доклади, могат да бъдат използвани от държавите членки и от Комисията в рамките на европейския семестър и процедурата при макроикономически дисбаланси. Настоящата препоръка не изменя възложените отговорности за европейския семестър, включително изготвянето и наблюдението на специфичните за всяка държава препоръки, или прилагането на процедурата при макроикономически дисбаланси, установена с Регламент (ЕС) № 1176/2011.

         V.   Отчетност и прозрачност

               11.

               По правило изготвените от съветите анализи следва да се публикуват.

         VI.   Заключителни разпоредби

               12.

               Държавите членки от еврозоната се приканват да приложат принципите, изложени в настоящата препоръка, до 20 март 2018 г.

               13.

               Комисията се приканва, до 20 март 2019 г., да изготви доклад за напредъка въз основа на съответната информация от държавите членки относно изпълнението и пригодността на настоящата препоръка, включително дали е необходимо да се приемат допълнителни разпоредби. Ако е уместно, докладът се придружава от предложение за адаптиране на настоящата препоръка.

      Съставено в Брюксел на 20 септември 2016 година.

            За Съвета

            Председател

         I. KORČOK

      (1)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (2)  Регламент (ЕС) № 1174/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно принудителните мерки за коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси в еврозоната (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 8).


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2016 година относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2016 г.

text:
               18.8.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 299/12

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2016 година
   относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2016 г.
   (2016/C 299/03)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. На 17—18 март 2016 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на растежа. На 26 ноември 2015 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Обединеното кралство беше посочено като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)

               Докладът за Обединеното кралство за 2016 г. беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Обединеното кралство в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., както и по отношение на националните му цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включваше и задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Обединеното кралство не са налице макроикономически дисбаланси. Потенциална уязвимост може да представляват високият дълг на сектора на домакинствата, високите равнища на цените на жилищата и големите дефицити по текущата сметка. В същото време съвкупното финансово състояние на домакинствата е крепко и устойчивостта на банковия сектор продължава да се подобрява. В краткосрочен план капацитетът на сектора на домакинствата и на икономиката като цяло за справяне с рискове като шоково увеличение на лихвения процент или шок по отношение на заетостта изглежда се е увеличил. Въпреки че правителствените инициативи оказват известно въздействие върху предлагането на жилища, дисбалансът между предлагането и търсенето на жилища остава значителен. Рисковете, свързани с големия дефицит по текущата сметка, са ограничени поради благоприятната институционална рамка и ниските пасиви в чуждестранна валута. Нарастването на дефицита се дължи на движението нагоре на дефицита по първичните доходи, като то се очаква да спадне с отслабването на неблагоприятните циклични условия.

               (3)

               На 24 март 2016 г. Обединеното кралство представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за конвергенция за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Съответните специфични за държавата препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, в които ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове се обвързва с доброто икономическо управление.

               (5)

               Спрямо Обединеното кралство понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. При условие че през 2016—2017 г. бъде постигната трайна корекция на прекомерния дефицит, спрямо Обединеното кралство ще се прилагат предпазните мерки и преходното правило за дълга, считано от 2017—2018 г. В своята програма за конвергенция за 2015—2016 г. правителството очаква номиналният дефицит да бъде под 3 % от БВП през 2016—2017 г. и планира допълнителното му намаляване до 2,0 % от БВП през 2017—2018 г. Преизчисленият (4) структурен дефицит сочи подобрение на структурното салдо от 0,6 процентни пункта от БВП през 2015—2016 г.; 0,9 процентни пункта от БВП през 2016—2017 г. и 0,7 процентни пункта от БВП през 2017—2018 г. В програмата за конвергенция не е посочена средносрочна бюджетна цел. Според програмата за конвергенция съотношението държавен дълг/БВП се очаква да спадне от 88,9 % през 2015—2016 г. до 88,3 % от БВП през 2016—2017 г. и допълнително до 87,1 % през 2017—2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен. Мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит през 2016—2017 г. и 2017—2018 г. са достатъчно конкретни. Ефектът обаче от някои мерки в периода 2017—2018 г., чието въздействие върху бюджета се оценява на приблизително 0,2 % от БВП, е по-несигурен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. в периода 2015—2016 г. Обединеното кралство се очаква да постигне препоръчания номинален дефицит от 4,1 % от БВП и да осъществи препоръчаната структурна корекция. Предвижда се Обединеното кралство да коригира прекомерния си дефицит до препоръчания от Съвета краен срок 2016—2017 г., макар и да не постигне препоръчаната цел за номиналния дефицит от 2,7 % от БВП. През периода на процедурата по прекомерен дефицит се предвижда постигането на кумулативна база на малко по-ниска от препоръчаната структурна корекция. Очаква се през 2017—2018 г. при непроменени политики Обединеното кралство да спази необходимите фискални корекции за постигането на минималната средносрочна бюджетна цел. Предвижда се също през 2017—2018 г. Обединеното кралство да спази преходното правило за дълга. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че се очаква Обединеното кралство да спази до голяма степен разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (6)

               Производителността на труда в Обединеното кралство е в застой от 2008 г. насам. Това може да се отдаде на различни фактори, като например ниски капиталови инвестиции, недостиг на умения, несъответствие на търсене и предлагане на умения и промяна в състава на икономиката към сектори с по-ниска производителност. Предизвикателствата, свързани с недостига на жилища, особено в географските области с висок икономически растеж, също трябва да бъдат отчетени в този контекст. Политическият документ на правителството от юли 2015 г. „Заздравяване на основите — изграждане на благоденстваща нация“ излага широкообхватно решение. С оглед на някои все още съществуващи пречки пред инвестициите, както и на ниското равнище на публичните и частните инвестиции в Обединеното кралство политическите действия на правителството за повишаване на равнището на уменията, иновациите и инвестициите в инфраструктурата са своевременни, но ефективното прилагане ще бъде от значение. Едно от главните предизвикателства е да се осигури адекватна мрежова инфраструктура. В Националния план за инфраструктурата, който беше актуализиран през март 2016 г., се съдържат подробни сведения относно напредъка на инфраструктурни проекти в рамките на последователна и съгласувана рамка. Планът разчита на осигуряването на частно финансиране за голяма част от инвестициите. Изпълнението и мониторингът са от решаващо значение, като ключови са прозрачността и отчетността. Въпреки различните инициативи на правителството, търсенето на жилища продължава да надвишава предлагането и това намира отражение във високите и растящи цени на жилищата. Недостигът на жилища е най-осезаем в бързоразвиващите се райони на Лондон и югоизточната част на страната. Използването на земята се ръководи от принципите, определени в националната рамка на политиката за планиране, като ефективното прилагане на реформираната система за планиране може да способства за увеличаването на жилищно строителство.

               (7)

               Пазарът на труда в Обединеното кралство остава динамичен. През 2015 г. равнището на заетост (за възрастова група 20—64 години) достигна 76,9 %, а процентът на безработицата продължи тенденцията си към намаляване, достигайки 5,3 %. Младежката безработица и процентът на младите хора, които не участват във форма на заетост, образование или обучение, също намаляха допълнително. Въпреки това, все още има място за подобрение на перспективите за неактивните, непълно заетите и нискоквалифицираните работници. По-добри перспективи за напредък на пазара на труда и по-ясно очертани пътеки за повишаване на квалификацията ще помогнат на тези, които нямат алтернатива на нископлатената работа и/или малкия брой работни часове. Това би разрешило и въпроса с недостига на умения, който се наблюдава в някои части на икономиката като строителството. Успешното реализиране на ресурсите, получени от налога за чиракуване, ще изисква особено внимание. Предложенията за подобряване на предлагането на грижи за деца ще изискват своевременно изпълнение, тъй като наличността и достъпността на услугите за гледане на деца остават предизвикателство.

               (8)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство и го публикува в доклада за страната от 2016 г. Комисията оцени и програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Обединеното кралство, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу.

               (9)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Обединеното кралство да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.

               Да се стреми да коригира прекомерния дефицит по устойчив начин до 2016—2017 г. След коригирането на прекомерния дефицит да постигне през 2017—2018 г. фискална корекция от 0,6 % от БВП към минималната средносрочна бюджетна цел.

               2.

               Да вземе мерки по отношение на недостатъчните инвестиции в мрежова инфраструктура, включително чрез изпълнение на приоритетите на Националния план за инфраструктурата. Да предприеме по-нататъшни стъпки за насърчаване на предлагането на жилища, включително чрез осъществяване на реформите на националната рамка на политиката за планиране.

               3.

               Да вземе мерки по отношение на несъответствията между търсените и предлаганите умения и да осигури повишаване на уменията, включително чрез повишаването на качеството на чиракуването. Да подобри допълнително наличието на достъпни, висококачествени, целодневни грижи за деца.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2016 година.

            За Съвета

            Председател

         P. KAŽIMÍR

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (3)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (4)  Структурното салдо е преизчислено от Комисията въз основа на информацията в програмата за конвергенция, като се следва общоприетата методика.

      (5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Германия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2014 г.

text:
               29.7.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 247/20

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 8 юли 2014 година
   относно националната програма за реформи на Германия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2014 г.
   2014/C 247/05
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

               (4)

               На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Германия за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Германия за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията представи становището си по проекта на бюджетен план на Германия за 2014 г.

               (5)

               На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2014 г. На 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие и доклад относно механизма за предупреждение, в който Германия беше посочена като една от държавите членки, за които ще бъде проведен задълбочен преглед.

               (6)

               На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия на кредитиране на икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (7)

               На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Германия съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Германия е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват мониторинг и политически действия. По-специално, текущата сметка отбелязва постоянно много висок излишък, което отразява положителните въздействия на силната конкурентоспособност, като голяма част от спестяванията се инвестират в чужбина. Това също е признак на продължаващ слаб вътрешен растеж и на вероятно неефективно разпределение на икономическите ресурси. Въпреки че излишъците по текущата сметка не пораждат рискове от рода на големи дефицити, поради размера и постоянството си излишъкът по текущата сметка на Германия заслужава голямо внимание. Изключително подчертана е необходимостта от мерки за намаляване на риска от неблагоприятни последици за функционирането на националната икономика и на еврозоната, като се има предвид мащабът на германската икономика.

               (8)

               На 14 април 2014 г. Германия представи своята национална програма за реформи за 2014 г., а на 8 април 2014 г. — програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (9)

               Целта на представената в програмата за стабилност за 2014 г. бюджетна стратегия е да се гарантира постоянно постигане на средносрочната цел. В програмата за стабилност се потвърждава средносрочната цел от 0,5 % от БВП, която отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Съгласно програмата за стабилност (преизчисленото) структурно салдо ще остане положително през 2014 г. и след нея, а брутният дълг се предвижда да спадне до 76 % от БВП през 2014 г. и след това да продължи да намалява. Следователно бюджетната стратегия, представена в програмата за стабилност, е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, който не е официално одобрен от независим орган, е реалистичен, тъй като до голяма степен съответства на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Въз основа на оценката на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета, Съветът е на мнение, че публичните финанси в Германия продължават като цяло да са в добро състояние, тъй като се очаква, че постигането на средносрочната цел ще бъде осигурено и че правилото за дълга ще бъде спазено.

               (10)

               Германия е постигнала само ограничен напредък при увеличаването на разходната ефективност на публичните разходи за здравеопазване и дългосрочни грижи, въпреки обявените нови инициативи. Макар да са насочени към подобряване на разходната ефективност на здравеопазването, тези инициативи могат да се окажат недостатъчни за възпиране на очакваното бъдещо нарастване на разходите. Наскоро приетата пенсионна реформа има за цел да подобри условията за ранно пенсиониране („Rente mit 63“) и равнищата на пенсиите за определени групи лица, включително лицата, отгледали деца, родени преди 1992 г. и получаващи в това си качество пенсионна добавка („Mütterrente“). Реформата създава допълнителна тежест за устойчивостта на публичната пенсионна система и по план трябва да се финансира посредством по-висок размер на пенсионните вноски, което ще окаже отрицателно въздействие върху разполагаемия доход на активната работна сила. Реформата може да повлияе отрицателно и върху участието в схеми за допълнително пенсионно осигуряване по втория и третия стълб. Германия отбеляза ограничен напредък в увеличаването на разходите за образование и известен напредък по отношение на увеличаването на разходите за научни изследвания. Необходими са допълнителни усилия на всички равнища на управление за постигане на целта за общо равнище на публичните и частните разходи за образование и научни изследвания в размер на 10 % от БВП до 2015 г., като следващите цели трябва да бъдат още по-амбициозни с оглед на изравняването на страната с най-иновативните икономики. През последните години инвестициите в инфраструктура в Германия се увеличиха и има планове за по-нататъшното им засилване, но ще бъдат необходими и допълнителни усилия.

               (11)

               Като цяло Германия отбеляза ограничен напредък в подобряването на ефективността и положителното отражение на данъчната система върху растежа, както и за намаляването на голямата данъчна тежест върху труда. Не се предвиждат съществени мерки за пренасочване към източници на приходи, които благоприятстват повече растежа. Прилагането на намалената ставка за данък добавена стойност (ДДС) (понастоящем 7 %) би могло да се ограничи, а общата облагаема основа за ДДС — да се разшири. Наличието на твърде ниски приходи от постоянните данъци върху недвижимата собственост показва, че съществува възможност за тяхното увеличение и че разпределението на данъчната тежест може да стане по-справедливо, ако се направи преоценка на данъчната основа за общинския данък върху недвижимото имущество (Grundsteuer). Условията за инвестиции в Германия могат да бъдат допълнително подобрени посредством реформа на местния занаятчийски данък (Gewerbesteuer), намаляване на административната тежест, свързана със събирането на данъците, и ограничаване на съществуващата тенденция в корпоративното облагане, благоприятстваща финансирането чрез задлъжняване.

               (12)

               Фискалната рамка беше допълнена с правило за балансиран национален бюджет и със създаването на независим консултативен съвет. Изглежда все още съществува необходимост от специфични правила за прилагане на конституционното правило за балансиран бюджет („дългова спирачка“) в няколко федерални провинции (Länder), така че да се осигури ефективното прилагане на дълговата спирачка в рамките на годишния бюджетен цикъл. Планираният преглед на фискалните отношения между федерацията, федералните провинции (Länder) и общините следва да се използва за засилване на фискалната отговорност и отчетност.

               (13)

               През последните години заплатите нараснаха след продължителен период на задържане, но през 2013 г. ръстът на реалните заплати бе по-умерен в сравнение с този през 2012 г. Германия планира да въведе обща минимална заплата в размер на 8,50 EUR на час, която ще влезе изцяло в действие, считано от 2017 г. Планираното въвеждане на общата минимална заплата, с което се цели да се осигури достатъчен минимален доход за работниците, трябва да бъде следено отблизо по отношение на неговото въздействие, особено върху заетостта. Бяха положени ограничени усилия за намаляване на високата данъчна тежест, особено за нископлатените работници. Приетата пенсионна реформа и настоящите планове за реформа в областта на дългосрочните грижи, включващи повишаване на размера на социалноосигурителните вноски, могат отново да увеличат данъчната тежест. Германия постигна известен напредък в повишаването на образователните постижения на хората в неравностойно положение, но връзката между образователните постижения и социално-икономическия произход остава силна и продължава да съществува през целия професионален живот. Въпреки че е постигнат известен напредък в посока към подходящи мерки за активиране и интеграция, дълготрайната безработица продължава да буди безпокойство, което е сигнал за необходимостта от допълнителни мерки. Беше постигнат ограничен напредък в предприемането на мерки, улесняващи прехода от работни места с ниско заплащане (т.нар. „mini-jobs“) към форми на заетост, изискващи внасяне на задължителни социалноосигурителни вноски в пълен размер. Не е постигнат напредък в ограничаването на фискалните демотивиращи фактори за работа за вторите работещи членове на домакинството. Германия постигна известен напредък в увеличаването на наличността на местата за целодневно предоставяне на образование и грижи в ранна детска възраст, както и в осигуряването на повече целодневни училища. Същевременно качеството на детските заведения и целодневните училища и регионалните различия продължават да пораждат безпокойство.

               (14)

               Предложението на правителството за преразглеждане на Закона за енергията от възобновяеми източници има за цел да забави общото нарастване на разходите за енергия, да разпредели по-равномерно разходите между потребителите, да контролира разширяването на използването на възобновяеми източници на енергия и да насърчава интеграцията на пазара. Необходимо е изпълнението на реформата да се следи внимателно с оглед на нейното въздействие върху разходната ефективност на системата за поддръжка. Необходими са допълнителни усилия по отношение на разширяването на мрежата и координацията със съседните страни.

               (15)

               Политическите действия за допълнително стимулиране на конкуренцията в секторите на услугите бяха ограничени, въпреки че бяха предприети изолирани реформи по отношение на отделни професии и региони, например относно разрешителните и търговските съобщения в строителния сектор. Макар че растежът на производителността може да е структурно по-нисък в секторите на услугите в сравнение с този в промишлеността, той е особено нисък в някои сектори на услугите, по-специално в сектора на професионалните услуги. Все още съществуват пречки пред навлизането на пазара и предоставянето на професионални услуги. Тези пречки включват ограничения по отношение на правната форма, притежаването на акции или дялове и изискванията за професионална квалификация. Различията в нормативна уредба за професионалните услуги във федералните провинции (Länder) предполага, че съществува възможност за идентифициране на най-малко обременителните регулаторни подходи и за разширяване на приложението им в цялата страна. Стойността на поръчките, за които са публикувани обявления от германските органи съгласно законодателството на ЕС в областта на възлагането на обществени поръчки, продължава да бъде една от най-ниските в Съюза. Цялостният преход към прозрачен пазар на електронно възлагане на обществени поръчки може да увеличи конкуренцията. В сектора на търговията на дребно разпоредбите за устройственото планиране в някои федерални провинции (Länder) продължават да ограничават новото навлизане на пазара. Напредъкът по подобряването на конкуренцията на железопътните пазари е ограничен.

               (16)

               Германия постигна ограничен напредък във връзка с мерките, предприети за консолидация на банковия сектор, по специално чрез подобряване на рамката за управление. През последните години решенията за държавна помощ на Комисията в голяма степен стимулираха преструктурирането на банките на федералните провинции (Landesbanken) и този сектор продължава да бъде фрагментиран. Необходими са допълнителни усилия за преодоляване на структурните и управленските пречки, възпрепятстващи пазарната консолидация, което ще увеличи и общата ефективност на финансовия сектор. Преразглеждането на правната рамка за втория стълб на банките може да подкрепи допълнително консолидацията в публичния банков сектор.

               (17)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Германия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Германия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките на Комисията в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (18)

               В контекста на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (19)

               В светлината на направения от Комисията задълбочен преглед и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (20)

               В рамките на европейския семестър Комисията извърши също анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът публикува конкретни препоръки, адресирани до държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Германия следва също да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Германия да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

               1.

               Да провежда благоприятстваща растежа фискална политика и да запази стабилна фискална позиция, като продължи да осигурява спазването на средносрочната бюджетна цел през целия период в рамките на програмата за стабилност и трайното намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. По-специално, да използва съществуващата възможност за повече и по-ефективни публични инвестиции в инфраструктура, образование и научни изследвания. Да подобри ефективността на данъчната система, по-специално чрез разширяване на данъчната основа, особено на данъците върху потреблението, чрез преоценка на основата на общинския данък върху недвижимата собственост, чрез подобряване на данъчната администрация и чрез преразглеждане на местния занаятчийски данък, също и оглед на насърчаването на частните инвестиции. Да положи допълнителни усилия за увеличаване на ефективността на публичните разходи за здравеопазване и дългосрочни грижи. Да осигури устойчивост на публичната пенсионна система посредством i) промяна на финансирането на новите неосигурителни/допълнителни обезщетения („Mütterrente“), така че то да се извършва с данъчни приходи с оглед също на избягване на допълнително увеличаване на социалноосигурителните вноски, ii) увеличаване на стимулите за по-късно пенсиониране и iii) увеличаване на покритието във пенсионните схеми от втория и третия стълб. Да завърши по последователен начин прилагането на „дълговата спирачка“ във всички федерални провинции (Länder), като осигури навременни и подходящи процедури за мониторинг и коригиращи механизми. Да подобри модела на фискалните отношения между федерацията, федералните провинции (Länder) и общините с цел също така да се осигурят достатъчни публични инвестиции на всички равнища на управление.

               2.

               Да осигури условия за допълнителна подкрепа на вътрешното търсене, наред с другото, чрез намаляване на високия размер на данъците и на социалноосигурителните вноски, особено за нископлатените работници. При прилагането на общата минимална заплата да следи за нейното въздействие върху заетостта. Да подобри пригодността за заетост на работниците чрез допълнително повишаване на образователните постижения на хората в неравностойно положение и чрез прилагане на по-амбициозни мерки за активиране и интегриране на пазара на труда, особено за дълготрайно безработните лица. Да предприеме мерки за ограничаване на фискалните демотивиращи фактори за работа, особено за вторите работещи членове на домакинството, и да улесни прехода от работни места с ниско заплащане (т.нар. „mini-jobs“) към форми на заетост, изискващи внасяне на задължителни социалноосигурителни вноски в пълен размер. Да намери разрешение на проблема с недостига на целодневни детски заведения и целодневни училища в определени региони, като същевременно повиши цялостното качество на предоставяното от тях образование.

               3.

               Да поддържа общите разходи за трансформиране на енергийната система на минимално равнище. Да следи по-специално въздействието на реформата на Закона за енергията от възобновяеми източници върху разходната ефективност на системата за поддръжка за възобновяема енергия. Да засили усилията за ускоряване на разширяването на националните и трансграничните електропреносни и газопреносни мрежи. Да засили тясната координация на енергийната политика със съседните страни.

               4.

               Да предприеме по-амбициозни мерки за допълнително стимулиране на конкуренцията в сектора на услугите, включително някои професионални услуги, включително чрез преразглеждане на съществуващите регулаторни подходи и съсредоточаване върху най-добрите практики от всички федерални провинции (Länder). Да установи причините за ниската стойност на обществените поръчки, за които има открити процедури съгласно законодателството на ЕС. Да повиши усилията за премахване на необоснованите разпоредби за устройствено планиране, които ограничават новото навлизане на пазара. Да предприеме действия за премахване на оставащите пречки пред конкуренцията на железопътните пазари. Да продължи усилията за консолидация в сектора на банките на федералните провинции (Landesbanken), включително чрез подобряване на рамката за управление.

      Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

            За Съвета

            Председател

         P. C. PADOAN

      (1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 г. (OВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 33.

      (5)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.


				|

		52012DC0304

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Дания за 2012 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за периода 2012—2015 г. /* COM/2012/0304 final */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
            относно
националната
програма за
реформи на
Дания за 2012 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета относно
програмата
за
конвергенция
на Дания за
периода 2012—2015 г.
СЪВЕТЪТ НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета
от 7 юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на
Европейския
парламент и
на Съвета от 16
ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и
по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[4],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       На 26
март 2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на
Европейската
комисия да се
започне
изпълнението
на нова
стратегия за
работни
места и растеж
— стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на засилена
координация
на
икономическите
политики,
която
стратегия е
съсредоточена
върху
ключовите
области, в
които е
необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.

(2)       На 13
юли 2010 г.
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоките за
политиките
на държавите
членки по
заетостта[5], като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националната
си
икономическа
политика и
политика по
заетостта.
(3)       На 12
юли 2011 г.
Съветът прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Дания за 2011 г. и
излезе със
становище
относно
актуализираната
програма за
конвергенция
на Дания за
периода 2011—2014 г.
(4)       На 23
ноември 2011 г.
Комисията
прие втория
годишен
обзор на
растежа, с
което
постави
началото на
втория
европейски
семестър за
предварително
и
интегрирано
координиране
на политиката,
залегнало в
стратегията
„Европа 2020“. Въз
основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на 14
февруари 2012 г.
Комисията
прие Доклад
за механизма
за
предупреждение[6], в
който беше
посочено, че
Дания ще бъде
една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши
задълбочен
преглед.
(5)       На 2
март 2012 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
бюджетна
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от
продължаване
на
диференцирана
бюджетна
консолидация,
благоприятстваща
растежа,
възстановяване
на
нормалните условия
за отпускане
на заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на публичната
администрация.

(6)       На 2
март 2012 г.
Европейският
съвет
прикани също
държавите
членки,
участващи в
пакта „Евро
плюс“, да
представят
своите
ангажименти
достатъчно
рано, за да
бъдат
включени в
програмите
им за стабилност
или
програмите
им за
конвергенция
и в
националните
им програми
за реформи.
(7)       На
30 април 2012 г.
Дания
представи
своята програма
за
конвергенция
за периода 2012—2015 г.,
както и
своята
национална
програма за реформи
за 2012 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях. В
своя
задълбочен
преглед[7] по
член 5 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията стигна
до
заключението,
че Дания е
засегната от
вътрешен и
външен дисбаланс,
макар и не
прекомерен.
(8)       Съгласно
извършената
в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета
оценка на
програмата
за
конвергенция
за 2012 г.
Съветът е на
мнение, че
макроикономическият
сценарий, въз
основа на
който са
изготвени
бюджетните
прогнози на
програмата, е
реалистичен.
Сценарият,
който
предвижда
ръст на БВП
от 1,2 % и 1,5 % за 2012 г.
и 2013 г., е до
голяма
степен в
съответствие
с пролетната
прогноза на
Комисията, в
която се
очаква ръст
на БВП от 1,1 % и
1,4 %. Съответно
нивата на
държавния дефицит
са малко
по-ниски в
програмата
за конвергенция
(4 % и 1,8 % от БВП
през 2012 г. и 2013 г.
съответно, в
сравнение с
4,1 % и 2 % от БВП в
прогнозата на
Комисията от
пролетта на
2012 г.). Целта на
очертаната в
програмата
бюджетна
стратегия е
да се
коригира
прекомерният
дефицит до 2012 г.
и да се
постигне
средносрочната
бюджетна цел
(СБЦ) от
най-малко
структурно
балансиран
бюджет през
2020 г.
Следователно
програмата
потвърждава
предишната
СБЦ, която е подходящо
отражение на
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж.
Планираният
номинален
дефицит през
2013 г. отговаря
на своевременна
корекция на
прекомерния
бюджетен
дефицит и въз
основа на
(преизчисленото)
структурно
бюджетно
салдо[8]
планираните
бюджетни
усилия за
тази година
съответстват
на препоръката
на Съвета в
рамките на
процедурата
при
прекомерен
дефицит от
юли 2010 г. Консолидацията
изостава
спрямо
първоначално
планираното
и през 2013 г. са
необходими
значителни
усилия, за да
се гарантира
изискваната
структурна
корекция.
Рисковете да
не се
постигне
референтната
стойност от
3 % от БВП през
2013 г. са
ограничени. В
своята
прогноза от
пролетта на
2012 г.
Комисията
прогнозира
бюджетен
дефицит от 2 %
от БВП. Въз
основа на
(преизчисленото)
структурно
бюджетно
салдо от 2013 г.
нататък
прогнозираното
бюджетно
подобрение в
структурното
бюджетно
салдо не
постига
изискваното
от Пакта за
стабилност и
растеж ниво
от 0,5 % от БВП. Същевременно
темпът на
нарастване
на държавните
разходи, като
се отчитат
дискреционните
мерки по
отношение на
приходите, се
очаква да
съответства
на целевия
показател за
разходите на
Пакта за
стабилност и
растеж. Част
от бюджетния
дефицит ще се
финансира
чрез
намаляване
на
държавните
активи в
Националната
банка на
Дания.
Брутният публичен
дълг на Дания
се очаква да
спадне от 46,5 %
от БВП през 2011 г.
до 41,1 % през 2015 г.,
далеч под 60 %
от БВП.
(9)       Основен
приоритет за
Дания е да се
увеличи предлагането
на работна
сила, за да се
осигури
бъдещото
благосъстояние
и фискална устойчивост.
През 2011 г.
Дания
завърши
амбициозна
реформа на
схемата за
доброволно
ранно
пенсиониране
и отново
постави на
дневен ред
планираното
по-рано
увеличаване
на законово
определената
пенсионна
възраст и
връзката ѝ с очакваната
продължителност
на живота. Сега
усилията
трябва да
бъдат
пренасочени
към реформиране
на схемите за
пенсия за
инвалидност
и за
субсидирана
заетост (flex-job).
Правителството
представи
предложение
за реформа в
тази област,
което следва
да се приложи
незабавно.
Също така
следва да се
разгледат
задълбочаващите
се различия в
заетостта
между лицата,
произхождащи
от семейства на
мигранти, и
останалата
част от
активното
население.
(10)     През
последните
десетилетия
ръстът на производителността
на труда в
Дания се забави,
като една от
причините е
относително
слабите
образователни
постижения.
Въпреки
високото
равнище на
разходите за
образование,
качеството
на датското училищно
образование —
според
проучването
PISA на ОИСР — е
едва средно.
Освен това
като цяло учащите
завършват
своето
образование
на по-късна
възраст в
сравнение с
други
държави членки,
а делът на
отпадащите
ученици от институциите
за
професионално
обучение е относително
висок. За да
отговори на
предизвикателствата
в тази област,
правителството
обяви редица
нови мерки,
както за
задължителното,
така и за
средното
образование.
Бюджетът за 2012
г. също така подкрепя
въвеждането
на социални
клаузи в
процедурите
за
обществени
поръчки, както
и мерки, чрез
които е
финансово
изгодно за
частните
предприятия
да предлагат
възможности
за
чиракуване,
така че да се
увеличи
броят на
наличните
места.
По-голямото
предлагане
на
възможности
за
чиракуване
също ще бъде
разгледано в
рамките на
тристранните
преговори и в
работата на
междуведомствен
комитет.
(11)     Друга
възможна
причина за
ниския ръст
на производителността
е
относително
слабата
степен на
конкуренция
в Дания. През 2011
г. беше приет
пакет за
конкуренцията,
насочен преди
всичко към
строителния
сектор,
сектора на
търговията
на дребно, здравеопазването
и услугите в
публичния сектор.
В момента се
разглежда
състоянието
на
конкуренцията
в
таксиметровите
и транспортните
услуги, както
и
либерализирането
на аптеките,
с оглед на
предприемането
на възможни
нови мерки. С
регионалните
и местните
управи се
договаря
въпросът за
увеличаване
на
обществените
поръчки в
общините и
регионите. В
този
контекст
неотдавна
правителствен
комитет
стигна до
заключението,
че датското
конкурентно
право се
нуждае от подсилване,
а
понастоящем
санкциите за
нарушения са
прекалено
ниски, за да
имат
възпиращ
ефект. Тъй
като през
изминалата
година в тази
област са
предприети
малко
конкретни
инициативи,
необходими
са
допълнителни
стъпки за намиране
на адекватен
отговор на
този проблем.

(12)     Както
се
потвърждава
в
задълбочения
преглед
съгласно
член 5 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 г.,
докато
високата
брутна
задлъжнялост
на домакинствата
е до известна
степен структурна
черта на
датската
икономика,
като активите
на
домакинствата
значително
надвишават
пасивите,
възникват
опасения по
отношение на
високата
задлъжнялост
на домакинствата,
тъй като
развитието
на жилищния
пазар
изглежда е
причина
дългът да надхвърли
нива, които
могат да
бъдат
обяснени със
структурни
фактори.
Освен това от
2003 г. насам
характерът
на
ипотечните
кредити се е
променил,
като заемите
без
първоначална
вноска и с
променлив
лихвен
процент
придобиват
популярност
за сметка на
заемите с фиксиран
лихвен
процент и
вноска.
Следователно
понастоящем
за дадено
равнище на
дълг
домакинствата
са по-уязвими
спрямо покачването
на лихвените
проценти и
колебанията
в цените на
недвижимите
имоти
отколкото
преди десетилетие.
Това поражда
по-голям
потенциален
риск по
отношение на
финансовата
и икономическата
стабилност. В
Дания бяха предприети
подходящи
мерки за
справяне с уязвимостта
на
ипотечната
система.
Освен това в
момента
Министерството
на
стопанската
дейност и
растежа
анализира
разпределението
на активите и
пасивите в
домакинствата
и тяхната
потенциална
уязвимост в
случай на различни
икономически
шокове.
Въпреки това
следва да се
разгледат
също мерки за
предотвратяването
на
проциклично
развитие на
пазара на жилища
в
средносрочен
план, за
предпочитане
чрез
съобразяване
на данъка за
собственост
с реалната
пазарна
стойност.
Премахването
на тавана на
годишното
увеличение
на общинския
поземлен
данък също би
могло да
предотврати
бъдещ
процикличен
ефект. Такива
мерки следва
да се
въвеждат
постепенно
като се има
предвид
настоящата
необходимост
от стабилизиране
на пазара на
жилища.
(13)     Дания
пое редица
ангажименти
по пакта „Евро
плюс“. Тези
ангажименти
и
изпълнението
на ангажиментите,
поети през
2011 г., се
отнасят до
насърчаването
на заетостта,
повишаването
на конкурентоспособността,
подобряването
на устойчивостта
на
публичните
финанси и укрепването
на
финансовата
стабилност.
Комисията оцени
изпълнението
на
ангажиментите
по пакта
„Евро плюс“.
Резултатите
от тази
оценка са
взети
предвид в
препоръките.
(14)     В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Дания. Тя
извърши
оценка на
програмата ѝ
за
стабилност и
националната
ѝ програма за
реформи и
представи
задълбочен
преглед. Тя
взе предвид
не само
тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
бюджетна и социално-икономическа
политика в
Дания, но и
тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид на
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнище ЕС
към бъдещите
решения на
държавите членки.
Препоръките
ѝ в рамките
на европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1―5
по-долу.
(15)     С
оглед на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
конвергенция
на Дания,
като неговото
становище[9] е
изразено
по-специално
в
препоръката
в точка 1
по-долу.
(16)     С
оглед на
резултатите
от
направения
от Комисията
задълбочен
преглед и
тази оценка Съветът
разгледа
националната
програма за реформи
на Дания за
2012 г. и нейната
програма за
конвергенция.
Неговите
препоръки по
член 6 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 са
изразени
по-специално
в препоръки 3,
4 и 5 по-долу,
ПРЕПОРЪЧВА
на Дания да
предприеме
следните
действия
през периода
2012—2013 г.:
1.           Да
прилага
бюджетната
стратегия
според планираното,
да гарантира
коригиране
на прекомерния
дефицит до
2013 г. и да
постигне средната
годишна
структурна
корекция,
определена в
препоръките
на Съвета по
процедурата
при
прекомерен
дефицит. След
това да
осигури
подходяща
структурна
корекция, за
да постигне
достатъчен
напредък към
постигане на
средносрочната
бюджетна цел
(СБЦ), включително
постигане на
целевия
показател за разходите.

2.           Да
предприеме
допълнителни
мерки за
увеличаване
на
предлагането
на работна
ръка в
дългосрочен
план чрез
реформиране
на схемите за
пенсия за
инвалидност
и чрез
по-добро
насочване на
схемите за
субсидирана
заетост
(системата „flex-job“)
към хората с
намалена
работоспособност,
както и чрез
подобряване
на
пригодността
за заетост на
лицата,
произхождащи
от семейства
на мигранти.
3.           Да
приложи
незабавно
обявените
мерки за подобряване
на
икономическата
ефективност
на
образователната
система, да
намали дела
на
отпадналите
от
образователната
система,
по-специално
в рамките на
професионалното
обучение, и
да увеличи
възможностите
за чиракуване.
4.           Да
продължи
усилията за
премахване
на пречките
пред
конкуренцията,
по-специално
при местните
услуги, в
секторите на
търговията
на дребно и
строителството,
включително
чрез
допълнително
отваряне за
конкуренция
на
обществените
поръчки за услуги
на общините и
регионите и
гарантиране,
че санкциите,
предвидени в
конкурентното
право, са с
достатъчен
възпиращ
ефект.
5.           Да
разгледа
по-нататъшни
превантивни
мерки за укрепване
в
средносрочен
план на
стабилността
на жилищния
пазар и
финансовата
система,
включително
като отчете
резултатите от
провежданото
в момента
проучване на
Министерството
на
стопанската
дейност и растежа
относно
разпределението
на активите и
пасивите в
домакинствата
и като
направи
преглед на системата
за облагане
на
собствеността
и земята.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               ОВ L 306, 23.11.2011 г.,
стр. 25.
[3]               COM(2012) 304 final.
[4]               P7_TA(2012) 0048 и P7_TA(2012) 0047.
[5]               Решение
2012/238/ЕС на
Съвета от
26 април 2012 г.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012)153 final
[8]               Салдо,
коригирано
спрямо
фазата на
икономическия
цикъл, без
еднократните
и другите временни
мерки,
преизчислено
от службите на
Комисията
въз основа на
информацията
в програмата
и с помощта
на
общоприетата
методика.
[9]               Съгласно
член 9,
параграф 2 от
Регламент (EО) № 1466/97
на Съвета.


title: Препоръка № U2 от 12 юни 2009 година за прилагане на член 64, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 883/2004 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на безработните лица, придружаващи съпрузите или партньорите си, които извършват професионална или търговска дейност в държава-членка, различна от компетентната държава (текст от значение за ЕИП и за Споразумението между ЕО и Швейцария)

text:
               24.4.2010

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 106/51

         ПРЕПОРЪКА № U2
   от 12 юни 2009 година
   за прилагане на член 64, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 883/2004 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на безработните лица, придружаващи съпрузите или партньорите си, които извършват професионална или търговска дейност в държава-членка, различна от компетентната държава
   (текст от значение за ЕИП и за Споразумението между ЕО и Швейцария)
   2010/C 106/16
   АДМИНИСТРАТИВНАТА КОМИСИЯ ЗА КООРДИНАЦИЯ НА СИСТЕМИТЕ ЗА СОЦИАЛНА СИГУРНОСТ,
   като взе предвид член 72, буква а) от Регламент (ЕО) № 883/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. за координация на системите за социална сигурност (1), съгласно който Административната комисия е натоварена с разглеждането на всички административни въпроси и въпросите, свързани с тълкуването, произтичащи от разпоредбите на Регламент (ЕО) № 883/2004 и Регламент (ЕО) № 987/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 година за установяване процедурата за прилагане на Регламент (ЕО) № 883/2004 за координация на системите за социална сигурност (2),
   като взе предвид член 64, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 883/2004 и член 55, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 987/2009,
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 64, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 883/2004 лице, което е напълно безработно и отиде в държава-членка, различна от компетентната държава, с цел да търси работа, може, при определени условия и ограничения, да запази правото си на парични обезщетения за безработица.

               (2)

               Едно от условията, определени в буква а) от посочения параграф, е засегнатото лице да е било на разположение на службите по заетостта на компетентната държава в продължение най-малко на четири седмици след като е станало безработно.

               (3)

               Последното изречение от буква а) обаче позволява на компетентните служби или институции да разрешат заминаването на търсещото работа лице преди изтичането на четирите седмици.

               (4)

               Такова разрешение не следва да се отказва на лица, които отговарят на останалите условия, определени в член 64, параграф 1 от посочения регламент, и биха искали да придружат свой съпруг или партньор, получил назначение в друга държава-членка.
               Като предприе действия в съответствие с условията, заложени в член 71, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 883/2004,

         С НАСТОЯЩОТО ПРЕПОРЪЧВА НА КОМПЕТЕНТНИТЕ СЛУЖБИ И ИНСТИТУЦИИ:

               1.

               В съответствие с предвиденото в последното изречение на член 64, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 883/2004, на лицата, които са напълно безработни, отговарят на всички останали условия, определени в член 64, параграф 1, и придружават своя(та) съпруг(а) или партньор, получил(а) назначение в държава-членка, различна от компетентната държава, се дава разрешение за заминаване преди изтичането на четириседмичния срок.
               Статутът на партньор се определя въз основа на законодателството на компетентната държава-членка.

               2.

               Настоящата препоръка се публикува в Официален вестник на Европейския съюз. То се прилага от датата на влизане в сила на Регламент (ЕО) № 987/2009.

            Председател на Административната комисия

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  ОВ L 166, 30.4.2004 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 284, 30.10.2009 г., стр. 1.