title: Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 година, съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция за 2021 г. на Полша

text:
               29.7.2021

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 304/98

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 18 юни 2021 година
      съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция за 2021 г. на Полша
      (2021/C 304/21)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      след консултация с Икономическия и финансов комитет,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие Съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Общата клауза за дерогация, както е посочена в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (2), улеснява координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата във връзка с COVID-19. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в съобщението си относно годишната стратегия за устойчив растеж за 2021 г. Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.

                  (2)

                  На 20 юли 2020 г. Съветът прие препоръка (3) (наричана по-нататък „препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.“). С нея той препоръча на Полша да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Освен това той препоръча на Полша, когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите.

                  (3)

                  Next Generation EU, включително Механизмът за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (4), с който бе създаден Механизъм за възстановяване и устойчивост, влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма за възстановяване и устойчивост ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. Той ще допринесе за икономическото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално за насърчаването на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките на държавите членки. Той ще спомогне и за това публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

                  (4)

                  На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки. Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в Съюза, държавите членки със слаби рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазят финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

                  (5)

                  В съобщението си от 3 март 2021 г. Комисията изрази също така становище, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в Съюза или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни 2021 г. Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация.

                  (6)

                  На 30 април 2021 г. Полша представи своята програма за конвергенция за 2021 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

                  (7)

                  През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Полша беше 7,0 % от брутния вътрешен продукт (БВП), а консолидираният държавен дълг нарасна на 57,5 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлиза на -6,4 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 4,3 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Промяната в съотношението на дълга към БВП се дължи и на емитирането на облигации от полския фонд за развитие (4,3 % от БВП) в контекста на политиката за противодействие на кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, част от която вече е включена в дефицита на консолидирания държавен бюджет за 2020 г. Освен това Полша предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на 10,5 % от БВП; реалното усвояване на публичните гаранции през 2020 г. се оценява от Комисията на равнище под ½ % от БВП.

                  (8)

                  На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Полша, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърля референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен.

                  (9)

                  Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е като цяло предпазлив, особено за 2022 г. В програмата за конвергенция за 2021 г. се предвижда растеж на реалния БВП от 3,8 % през 2021 г. и 4,3 % през 2022 г., което представлява по-малко стабилно възстановяване от прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. с 0,2 процентни пункта през 2021 г. и 1,1 процентни пункта през 2022 г. Това се дължи главно на факта, че основният сценарий, предвиден в програмата за конвергенция за 2021 г., не включва въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост върху полската икономика.

                  (10)

                  В своята програма за конвергенция за 2021 г. правителството планира намаление на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 7,0 % от БВП през 2020 г. на 6,9 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да нарасне на 60,0 % от БВП през 2021 г. Според програмата за стабилност за 2021 г. промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) се очаква да възлезе на -6,4 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на 2,5 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Тези прогнози надвишават стойностите в прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. Разликата се дължи главно на по-големите разходи, включително за мерките за ограничаване на пандемията от COVID-19, планирани в програмата за конвергенция за 2021 г.

                  (11)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Полша прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията от COVID-19 и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези решителни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от Полша през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Дискреционните бюджетни мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., са временни или съпътствани от компенсаторни мерки.

                  (12)

                  Програмата за конвергенция за 2021 г. все още не включва приходи от безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост.

                  (13)

                  Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията от COVID-19, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на Съюза (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите също трябва да бъде адаптиран (5) и допълнен с информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

                  (14)

                  Подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните извънредни мерки са изключени от съвкупните разходи. Тези временни извънредни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната ситуация в областта на общественото здраве и на нормалната икономическа ситуация. За да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на Съюза (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи. Поради това общата фискална позиция се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и временните извънредни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на Съюза. Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

                  (15)

                  В програмата за конвергенция за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Полша да намалее на 4,2 % от БВП през 2022 г., главно поради спиране на временните мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее на 59,2 % от БВП през 2022 г. Тези прогнози надвишават стойностите в прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. и са резултат от допускането за по-големи разходи, наред с другото, за междинно потребление и социални трансфери, включително за мерките за ограничаване на пандемията от COVID-19. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. и въз основа на специфичната методика, която отразява гореспоменатите предизвикателства, общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. на инвестициите, финансирани от националния бюджет и от бюджета на Съюза, в частност Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на +0,1 % от БВП (6). Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на Съюза, да нарасне с 0,1 процентни пункта от БВП. Очаква се финансираните на национално равнище инвестиции да имат експанзионистичен принос от 0,3 процентни пункта от БВП. (7) Финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се очаква да имат рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

                  (16)

                  Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на изменението на климата и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата във връзка с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по начин, който е в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Националните планове за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

                  (17)

                  Според средносрочните бюджетни планове на програмата за конвергенция за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 3,2 % през 2023 г. на 2,5 % от БВП през 2024 г. Поради това се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет през 2024 г. вече да не надхвърля референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. Програмата за конвергенция за 2021 г. не включва информацията, необходима за оценка на общата фискална позиция през 2023 г. и 2024 г. Понастоящем 10-годишният среден номинален потенциален растеж се прогнозира да възлиза на 5¾ % (8). Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат поради това да стимулират потенциалния растеж на Полша.

                  (18)

                  Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се планира да намалее от 58,7 % от БВП през 2023 г. на 57,9 % от БВП през 2024 г. Съгласно последния анализ на устойчивостта на дълга се счита, че Полша е изправена пред слаби рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (19)

                  Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат с предимно качествен характер. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

                  (20)

                  Съветът оцени програмата за конвергенция за 2021 г. и последващите действия от страна на Полша във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.,

            ПРЕПОРЪЧВА НА ПОЛША:

         1.

            През 2022 г. да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително стимула от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да поддържа инвестициите, финансирани на национално равнище.

         2.

            Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

         3.

            Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно инвестициите, подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително, когато е уместно, чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

         Съставено в Люксембург на 18 юни 2021 година.

               За Съвета

               Председател

            J. LEÃO

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (EО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (3)  Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Полша за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2020 г. (ОВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 135).

         (4)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

         (5)  По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде извършена подходяща оценка на фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

         (6)  Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което е индикация за експанзионистична фискална политика.

         (7)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

         (8)  По оценка на Комисията в съответствие с общоприетата методика.


title: Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 година, съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Португалия

text:
               29.7.2021

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 304/102

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 18 юни 2021 година
      съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Португалия
      (2021/C 304/22)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      след консултация с Икономическия и финансов комитет,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие Съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Общата клауза за дерогация, както е посочена в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (2), улеснява координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата във връзка с COVID-19. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в съобщението си относно годишната стратегия за устойчив растеж за 2021 г. Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.

                  (2)

                  На 20 юли 2020 г. Съветът прие препоръка (3) (наричана по-нататък „препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.“). С нея той препоръча на Португалия да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Той препоръча също на Португалия, когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите.

                  (3)

                  В Препоръката на Съвета за 2021 г. относно икономическата политика на еврозоната се посочва, че фискалните политики следва да останат подкрепящи във всички държави членки от еврозоната през цялата 2021 г. и че мерките на политиката следва да бъдат съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат навременни, временни и целенасочени. Когато епидемичните и икономическите условия позволяват това, извънредните мерки следва постепенно да бъдат премахнати, като същевременно се води борба със социалните последици от кризата и въздействието ѝ върху пазара на труда. Държавите членки следва да се провеждат фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно се увеличат инвестициите. Държавите членки следва да провеждат реформи, които засилват обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

                  (4)

                  На 18 ноември 2020 г. Комисията прие становищата си относно проектите на бюджетни планове за 2021 г. на държавите членки от еврозоната, които се основаваха на качествена оценка на фискалните мерки. Комисията беше на мнение, че проектът на бюджетен план на Португалия като цяло е в съответствие с препоръките за фискалната политика, определени в препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г., както и че повечето мерки, включени в проекта на бюджетен план, подпомагат икономическата активност в условията на съществена несигурност.

                  (5)

                  Next Generation EU, включително Механизмът за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (4), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост, влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма за възстановяване и устойчивост ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. Той ще допринесе за икономическото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално за насърчаването на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките на държавите членки. Той ще спомогне и за това публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

                  (6)

                  На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки. Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в Съюза, държавите членки със слаби рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазят финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

                  (7)

                  В съобщението си от 3 март 2021 г. Комисията изрази също така становище, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в Съюза или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни 2021 г. Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация.

                  (8)

                  На 30 април 2021 г. Португалия представи своята програма за стабилност за 2021 г. в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

                  (9)

                  През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Португалия беше 5,7 % от брутния вътрешен продукт (БВП), а консолидираният държавен дълг нарасна на 133,6 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлиза на - 6 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на около 3 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Освен това Португалия предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на почти 4 % от БВП. реалното усвояване на публичните гаранции през 2020 г. се оценява от Комисията на приблизително равно на 3½ % от БВП.

                  (10)

                  На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Португалия, тъй като неговият дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, а неговият консолидиран държавен дълг надхвърли референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не намаля със задоволителни темпове. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен и критерият за дълга не е спазен.

                  (11)

                  Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен през 2021 г. и 2022 г. Според програмата за стабилност за 2021 г. реалният БВП се очаква се увеличи с 4 % през 2021 г. и с 4,9 % през 2022 г. Това е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. Секторите, свързани с контакти между хората, бяха особено тежко засегнати от кризата с COVID-19. Рисковете за макроикономическите перспективи продължават да клонят към влошаване поради силната зависимост на Португалия от международния туризъм, чието възстановяване все още е крайно несигурно.

                  (12)

                  В своята програма за стабилност за 2021 г. правителството планира намаление на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 5,7 % от БВП през 2020 г. на 4,5 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да намалее до 128 % от БВП през 2021 г. Според програмата за стабилност за 2021 г. промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) се очаква да възлезе на - 5 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на около 3 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Тези прогнози са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г.

                  (13)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Португалия прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията от COVID-19 и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези решителни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от Португалия през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Някои от дискреционните бюджетни мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., не изглеждат временни или съпътствани от компенсаторни мерки. Отвъд времевия хоризонт на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г., през 2023 г. оставащото кумулативно въздействие на тези невременни мерки се оценява предварително на около 1 % от БВП, като се състои предимно от допълнителни разходи за заплати в публичния сектор. Тези невременни мерки включват също инвестиции в размер на приблизително 1/10 % от БВП, които се очаква да подпомогнат средносрочния потенциален растеж, а по този начин и устойчивостта.

                  (14)

                  В програмата за стабилност за 2021 г. се допуска, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,3 % от БВП през 2021 г., 1,3 % от БВП през 2022 г., 1,5 % от БВП през 2023 г., 1,3 % от БВП през 2024 г. и 1,1 % от БВП през 2025 г. В програмата за стабилност за 2021 г. се допуска също, че заемите в рамките на Механизма за възстановяване и устойчивост възлизат на 0,7 % от БВП през 2021 г., 0,2 % от БВП през 2022 г. и 0,1 % от БВП за всяка година в периода 2023—2025 г. Прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. включва тези безвъзмездни средства в своите бюджетни прогнози.

                  (15)

                  Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията от COVID-19, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката, за да бъде подкрепена икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на Съюза (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите също трябва да бъде адаптиран (5) и допълнен с информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

                  (16)

                  Подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните извънредни мерки са изключени от съвкупните разходи. Тези временни извънредни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната ситуация в областта на общественото здраве и на нормалната икономическа ситуация. За да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на Съюза (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи. Поради това общата фискална позиция се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и временните извънредни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на Съюза. Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

                  (17)

                  В нейната програма за стабилност за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Португалия да намалее на 3,2 % от БВП през 2022 г., главно поради спиране на временните мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г., и очакваното икономическо възстановяване. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 123 % от БВП през 2022 г. Тези предвиждания са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. и въз основа на специфичната методика, която отразява гореспоменатите предизвикателства, общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. на инвестициите, финансирани от националния бюджет и от бюджета на Съюза, в частност Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на -1,1 % от БВП (6). Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на Съюза, да нарасне с 0,1 процентни пункта от БВП. Инвестициите, финансирани на национално равнище, се очаква да имат експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта от БВП (7). Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат експанзионистичен принос от 0,7 процентен пункт от БВП.

                  (18)

                  Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на изменението на климата и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата във връзка с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по начин, който е в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Националните планове за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

                  (19)

                  Според средносрочните бюджетни планове на програмата за стабилност за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 2,2 % от БВП през 2023 г. на 1,6 % от БВП през 2024 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. вече да не надхвърля референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. Въз основа на програмата за стабилност за 2021 г. общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене на инвестициите, финансирани от националния бюджет и от бюджета на Съюза, в частност Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява средно на 0,3 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на Съюза, да остане непроменен. Инвестициите, финансирани на национално равнище, се очаква да имат експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта от БВП (8). Финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се очаква да имат рестриктивен принос от 0,3 процентни пункта от БВП. Понастоящем 10-годишният среден номинален потенциален растеж се прогнозира да възлиза на 3 % (9). Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Португалия.

                  (20)

                  Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се планира да намалее от 120,7 % от БВП през 2023 г. на 117,1 % от БВП през 2024 г. Предвид високото съотношение на дълга към БВП, което се очаква постепенно да намалява с течение на времето, се счита, че Португалия е изправена пред големи рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план съгласно последния анализ на устойчивостта на обслужването на дълга.

                  (21)

                  Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат с предимно качествен характер. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

                  (22)

                  Съветът оцени програмата за стабилност за 2021 г. и последващите действия от страна на Португалия във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.,

            ПРЕПОРЪЧВА НА ПОРТУГАЛИЯ:

         1.

            През 2022 г. да използва Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно провежда разумна фискална политика. Да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Да ограничи растежа на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

         2.

            Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

         3.

            Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в националния бюджет — и на качеството на бюджетните мерки, за да гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно инвестициите, подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително, когато е уместно, чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

         Съставено в Люксембург на 18 юни 2021 година.

               За Съвета

               Председател

            J. LEÃO

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (EО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (3)  Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Португалия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2020 г. (ОВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 142).

         (4)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

         (5)  По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде извършена подходяща оценка на фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

         (6)  Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което е индикация за експанзионистична фискална политика.

         (7)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

         (8)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, се очаква да имат рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

         (9)  По оценка на Комисията в съответствие с общоприетата методика.


title: Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 година съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция за 2021 г. на Румъния

text:
               29.7.2021

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 304/107

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 18 юни 2021 година
      съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция за 2021 г. на Румъния
      (2021/C 304/23)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      след консултация с Икономическия и финансов комитет,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие Съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Общата клауза за дерогация, както е посочена в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (2), улеснява координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата във връзка с COVID-19. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в съобщението си относно годишната стратегия за устойчив растеж за 2021 г. Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.

                  (2)

                  На 3 април 2020 г. Съветът прие Решение (ЕС) 2020/509 (3), с което се установява наличието на ситуация на прекомерен дефицит в Румъния поради неспазване на критерия за дефицит през 2019 г. Решението се основаваше на актуализираните фискални цели на правителството, а последващото публикуване на дефицита по консолидирания държавен бюджет в размер на 4,3 % от БВП потвърди нарушението. Превишението на референтната стойност по Договора от 3 % от БВП е резултат от непрекъснато натрупване на фискални дисбаланси, дължащо се на експанзионистична фискална политика от 2016 г. насам, в период на силен икономически растеж. На 3 април 2020 г. Съветът отправи и препоръка (4) за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния най-късно до 2022 г.

                  (3)

                  На 20 юли 2020 г. Съветът прие препоръка (5) (наричана по-нататък „препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.“). С нея той препоръча на Румъния да предприеме фискални политики в съответствие с препоръката на Съвета от 3 април 2020 г., като същевременно предприеме всички необходими мерки за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване.

                  (4)

                  Next Generation EU, включително Механизмът за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (6), с който бе създаден Механизъм за възстановяване и устойчивост, влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма за възстановяване и устойчивост ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. Той ще допринесе за икономическото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално за насърчаването на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките на държавите членки. Той ще спомогне и за това публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

                  (5)

                  На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки. В това съобщение Комисията изрази също така становище, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в Съюза или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни 2021 г. Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация.

                  (6)

                  На 5 май 2021 г. Румъния представи своята програма за конвергенция за 2021 г. — след крайния срок, установен в член 8 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

                  (7)

                  През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Румъния беше 9,2 % от брутния вътрешен продукт (БВП), а консолидираният държавен дълг нарасна на 47,3 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлиза на -3,6 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 1,5 % в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Освен това Румъния предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на 4 % от БВП; реалното усвояване на публичните гаранции през 2020 г. се оценява от Комисията на приблизително равно на 1½ % от БВП.

                  (8)

                  Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен за 2021 г. и 2022 г. Според програмата за конвергенция за 2021 г. растежът на реалния БВП се очаква да бъде 5,0 % през 2021 г. и 4,8 % през 2022 г. И през двете години се очаква вътрешното търсене със силен растеж на потреблението и инвестициите да бъде основният двигател. Прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. за растежа на Румъния е малко над тази в програмата за конвергенция за 2021 г. — 5,1 % през 2021 г. и 4,9 % през 2022 г., което също се дължи на вътрешното търсене.

                  (9)

                  В своята програма за конвергенция за 2021 г. правителството планира намаление на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 9,2 % от БВП през 2020 г. на 8 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да нарасне на 50,8 % от БВП през 2021 г. Според програмата за конвергенция за 2021 г. промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) се очаква да възлезе на 3,3 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на 1,5 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Тези прогнози са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г.

                  (10)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Румъния прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията от COVID-19 и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези решителни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Мерките, предприети от Румъния през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Дискреционните бюджетни мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., са временни или съпътствани от компенсаторни мерки. В същото време се наблюдава непрекъснато фискално въздействие на експанзионистичните мерки, приети преди пандемията от COVID-19. Тези мерки включват по-специално увеличаване на пенсиите и други социални разходи и намаляване на данъците.

                  (11)

                  В програмата за конвергенция за 2021 г. се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,1 % от БВП през 2021 г., 0,6 % от БВП през 2022 г., 1,2 % от БВП през 2023 г., 1,2 % от БВП през 2024 г., 0,9 % от БВП през 2025 г. и 0,9 % от БВП през 2026 г. В програмата за конвергенция за 2021 г. се приема също, че заемите по Механизма за възстановяване и устойчивост възлизат на 2,3 % от БВП през 2025 г. и 2,5 % от БВП през 2026 г. Прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. включва само безвъзмездните средства в своите бюджетни прогнози, тъй като в програмата за конвергенция за 2021 г. се предвижда заемите да започнат след периода, обхванат от прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г.

                  (12)

                  За да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на Съюза (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи. Поради това общата фискална позиция се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и временните извънредни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на Съюза. Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

                  (13)

                  В програмата за конвергенция за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Румъния да намалее на 6,2 % от БВП през 2022 г., главно поради спиране на временните мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне на 52,9 % от БВП през 2022 г. Тези прогнози са по-благоприятни в сравнение с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. и въз основа на специфичната методика, която отразява гореспоменатите предизвикателства, общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. на инвестициите, финансирани от националния бюджет и от бюджета на Съюза, в частност Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на -0,5 % от БВП (7). Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на Съюза, да нарасне с 0,4 процентни пункта от БВП. Инвестициите, финансирани на национално равнище, се очаква да имат експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта от БВП. (8) Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат неутрален принос.

                  (14)

                  Според средносрочните бюджетни планове на програмата за конвергенция за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 4,4 % през 2023 г. на 2,9 % от БВП през 2024 г. Планира се дефицитът по консолидирания държавен бюджет през 2024 г. вече да не надхвърля референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. Въз основа на програмата за конвергенция за 2021 г. общата фискална позиция — включително също така въздействието върху съвкупното търсене на инвестициите, финансирани от националния бюджет и от бюджета на Съюза, в частност Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява средно на 0,6 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на Съюза, да нарасне с 0,2 процентни пункта от БВП. Инвестициите, финансирани на национално равнище, се очаква да имат рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта от БВП (9). Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат рестриктивен принос от 0,8 процентни пункта от БВП. Понастоящем 10-годишният среден номинален потенциален растеж се прогнозира да възлиза на 5¾ % (10). Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат поради това да стимулират потенциалния растеж на Румъния.

                  (15)

                  Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се планира да нарасне на 53,3 % от БВП през 2023 г. и да намалее до 52,4 % от БВП през 2024 г. С оглед на особено бързо увеличаващия се дълг в средносрочен план, главно поради големия дефицит, прогнозиран за 2022 г., и неблагоприятните условия за финансиране в сравнение с други държави членки, се счита, че Румъния е изправена пред големи рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план, както е посочено в последния анализ на устойчивостта на дълга.

                  (16)

                  На 2 юни 2021 г. Комисията препоръча препоръка на Съвета за коригиране на прекомерния дефицит на Румъния до 2024 г. Съгласно тази препоръка Румъния трябва да постигне цел за номиналния дефицит по консолидирания държавен бюджет от 8,0 % от БВП през 2021 г., 6,2 % от БВП през 2022 г., 4,4 % от БВП през 2023 г. и 2,9 % от БВП през 2024 г., което съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 3,4 % през 2021 г., 1,3 % през 2022 г., 0,9 % през 2023 г. и 0,0 % през 2024 г. Това съответства на годишна структурна корекция в размер на 0,7 % от БВП през 2021 г., 1,8 % от БВП през 2022 г., 1,7 % от БВП през 2023 г. и 1,5 % от БВП през 2024 г.

                  (17)

                  Съветът оцени програмата за конвергенция за 2021 г. и последващите действия от страна на Румъния във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.,

            ПРЕПОРЪЧВА НА РУМЪНИЯ:

         1.

            Да предприеме фискални политики в съответствие с Препоръката на Съвета от 18 юни 2021 г. за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния (11).

         Съставено в Люксембург на 18 юни 2021 година.

               За Съвета

               Председател

            J. LEÃO

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (EО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (3)  Решение (ЕС) 2020/509 на Съвета от 3 април 2020 г. относно наличието на прекомерен дефицит в Румъния (ОВ L 110, 8.4.2020 г., стр. 58).

         (4)  Препоръка на Съвета от 3 април 2020 г. за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния (ОВ C 116, 8.4.2020 г., стр. 1).

         (5)  Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Румъния за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2020 г. (ОВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 149).

         (6)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

         (7)  Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което е индикация за експанзионистична фискална политика.

         (8)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат неутрален принос.

         (9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, се очаква да имат неутрален принос.

         (10)  По оценка на Комисията в съответствие с общоприетата методика.

         (11)  Вж. страница ХХ от настоящия брой на Официален вестник.


title: Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 година за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния

text:
               29.7.2021

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 304/111

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 18 юни 2021 година
      за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния
      (2021/C 304/24)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 7 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Съгласно член 126 от Договора за функционирането на Европейския съюз държавите членки трябва да избягват прекомерен бюджетен дефицит.

                  (2)

                  Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и силен и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.

                  (3)

                  След препоръка на Комисията, на 3 април 2020 г. Съветът реши с Решение (ЕС) 2020/509 (1) в съответствие с член 126, параграф 6 от Договора, че в Румъния е налице прекомерен дефицит и отправи препоръка за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2022 г. (2) (наричана по-долу „Препоръката на Съвета от 3 април 2020 г.“) в съответствие с член 126, параграф 7 от Договора и член 3 от Регламент (EО) № 1467/97 на Съвета (3).

                  (4)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно задействането на общата клауза за дерогация от ПСР. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 (4) на Съвета и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад. В посоченото съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид сериозният икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за задействане на общата клауза за дерогация на ПСР са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията.

                  (5)

                  На 15 септември 2020 г. Румъния представи своя доклад относно действията, предприети в отговор на Препоръката на Съвета от 3 април 2020 г. В този доклад бе посочено значително влошаване на нейните публични финанси през 2020 г., главно поради пандемията от COVID-19.

                  (6)

                  На 18 ноември 2020 г. Комисията прие Съобщение относно фискалната позиция на Румъния. В светлината на продължаващата изключителна несигурност, създадена от пандемията от COVID-19, и извънредното ѝ макроикономическо и фискално въздействие, Комисията счете, че в този момент не би могло да се вземе решение за по-нататъшни стъпки в процедурата при прекомерен дефицит, стартирана по отношение на Румъния. По-специално изключителната несигурност, включително относно разработването на надежден курс за фискална политика, не позволяваше на Комисията да представи на дадения етап препоръка за препоръка на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от Договора. Комисията заяви, че през пролетта на 2021 г ще направи преоценка на състоянието на бюджета на Румъния въз основа на данните за изпълнението на бюджета за 2020 г., бюджета за 2021 г. и пролетната икономическа прогноза на Комисията за 2021 г. и че ако е целесъобразно, ще предложи нови стъпки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит, като вземе предвид продължаващото прилагане на общата клауза за дерогация на ПСР през 2021 г.

                  (7)

                  На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставя допълнителна насока на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки. В посоченото съобщение Комисията изрази становището си, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация на ПСР следва да включва цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в Съюза или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. На 2 юни 2021 г. Комисията прие съобщение, озаглавено „Координиране на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа на възстановяването и модернизиране на нашата икономика“. Съгласно посоченото съобщение общата клауза за дерогация на ПСР ще продължи да бъде прилагана през 2022 г., като се очаква тя да бъде дезактивирана, считано от 2023 г.

                  (8)

                  Съгласно актуализация на Обзора за устойчивост на дълга за 2020 г. на Комисията за отразяване на пролетната икономическа прогноза на Комисията за 2021 г., рисковете за средносрочната и дългосрочната фискална устойчивост на Румъния остават високи. Тези рискове трябва да бъдат преодолени с адекватен средносрочен фискален план, подкрепен от структурни мерки.

                  (9)

                  В светлината на силното свиване на икономическата дейност поради пандемията от COVID-19 и свързаната с това необходимост от фискални политики за подкрепа за възстановяването през 2021 г. и 2022 г., Препоръката на Съвета от 3 април 2020 г. вече не представлява подходяща основа за насоки за фискалната политика на Румъния.

                  (10)

                  Съгласно последното изречение на член 3, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1467/97 в случай на сериозен икономически спад в еврозоната или в Съюза като цяло Съветът може да реши, по препоръка на Комисията, да приеме преразгледана препоръка съгласно член 126, параграф 7 от Договора, при условие че това не застрашава фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (11)

                  Съгласно член 126, параграф 7 от Договора и член 3 от Регламент (ЕО) № 1467/97 Съветът трябва да отправи препоръка до съответната държава членка, с която се определя краен срок за коригирането на прекомерния дефицит. В тази препоръка трябва да се определи максимален срок от шест месеца, през който съответната държава членка да предприеме ефективни действия в тази насока, като срокът може да бъде намален на три месеца, когато ситуацията го налага. Освен това в посочената препоръка за коригиране на прекомерния дефицит Съветът трябва да изиска да бъдат постигнати годишни бюджетни цели, които съгласно прогнозата, на която се базира препоръката, съответстват на минимално годишно подобрение на структурното салдо, т.е. коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните и другите временни мерки, от най-малко 0,5 % от БВП като целеви показател.

                  (12)

                  Реалният БВП в Румъния се сви с 3,9 % през 2020 г. Съгласно пролетната икономическа прогноза на Комисията за 2021 г. се предвижда реалният БВП да нарасне обратно с 5,1 % през 2021 г. и 4,9 % през 2022 г. Очаква се частното потребление да се възстанови с разгръщането на ваксинациите и постепенната отмяна на мерките за социално дистанциране, като се очаква също така растежът на заплатите да остане солиден. Началото на реализирането на проекти в рамките на Плана за възстановяване и устойчивост (ПВУ), посочен в Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (5) предполага даването на нов импулс на растежа на инвестициите. Приносът на нетния износ, т.е. износът минус вноса, се очаква да остане отрицателен през прогнозния период. Това е така, защото се очаква вносът да бъде стимулиран от възстановяването на частното потребление, както и от увеличаването на инвестициите. Очаква се износът да получи подкрепа от възстановяването на външното търсене, но все пак да остане с по-слаба динамика от вноса. Перспективата за растеж е изложена на умерени рискове. От една страна, надеждна средносрочна фискална стратегия може да спомогне за разсейване на опасенията относно фискалната устойчивост, по-специално когато е съчетана с амбициозни реформи (включително съдържащите се в ПВУ). Това ще спомогне за преодоляване на макроикономическите дисбаланси в Румъния, ще намали рисковете за финансовата стабилност и ще допринесе за устойчив растеж, включително чрез подобряване на инвестиционния климат. От друга страна, несигурността по отношение на изготвянето на публичните политики и забавянето или неефективността при изпълнението на ПВУ би могло да има отрицателни последици за доверието.

                  (13)

                  На 2 март 2021 г. румънският парламент прие бюджета и средносрочната фискална стратегия за 2021 г. на Румъния. Фискалната стратегия, заедно с информацията относно профила на безвъзмездната финансова подкрепа и заемите по линия на Механизма за възстановяване и устойчивост, създаден с Регламент (ЕС) 2021/241 (наричан по-долу „Механизма“), бяха взети предвид в програмата за конвергенция на Румъния за 2021 г. (наричана по-долу „Програма за конвергенция“), която бе предоставена на Комисията на 5 май 2021 г. Като изхожда от бюджетен дефицит на сектор „Държавно управление“ от 9,2 % от БВП през 2020 г., Програмата за конвергенция има за цел бюджетен дефицит на сектор „Държавно управление“ под 3 % от БВП през 2024 г. в следните стъпки: 8,0 % от БВП през 2021 г., 6,2 % от БВП през 2022 г., 4,4 % от БВП през 2023 г. и 2,9 % от БВП през 2024 г. Фискалната корекция, определена в Програмата за конвергенция, се основава предимно на разходите. Предвижда се контрол на разходите (намаление като процент от БВП), по-специално при заплатите в публичния сектор (спад с 1,4 процентни пункта между 2022 г. и 2024 г.) и социалните трансфери (спад с 0,9 процентни пункта между 2022 г. и 2024 г.).

                  (14)

                  Пролетната икономическа прогноза на Комисията за 2021 г., която се простира до 2024 г., предвижда бюджетен дефицит на сектор „Държавно управление“ от 8,0 % от БВП през 2021 г., 7,1 % от БВП през 2022 г. и 6,8 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Тази прогноза взема предвид разходите, които се очаква да бъдат финансирани посредством безвъзмездна финансова подкрепа и заеми от Механизма, както са представени в Програмата за конвергенция и в допълнителната информация, предоставена от Румъния. Предвиденото от Комисията намаление на номиналния дефицит по консолидирания държавен бюджет се дължи главно на постепенното приключване на спешните мерки, предприети в отговор на пандемията от COVID-19, на по-високите приходи в резултат на прогнозираното икономическо възстановяване и на допълнителното положително въздействие на инвестициите и реформите, които се очаква да бъдат финансирани от Механизма. Освен това румънското правителство е решило да замрази заплатите в публичния сектор през 2021 г. и 2022 г., да отложи увеличенията на пенсиите през 2021 г., както и да ги увеличи умерено през 2022 г., мерки, които допринасят за подобрените изгледи в сравнение с описаните в есенната икономическа прогноза на Комисията от 2020 г. Тези мерки вече са приети. В допълнение румънското правителство възнамерява да приеме ново пенсионно законодателство, което да запази разходите за пенсии сравнително непроменени като процент от БВП. Прогнозата за по-висок дефицит в пролетната икономическа прогноза на Комисията за 2021 г., в сравнение с Програмата за конвергенция, произтича от факта, че планираната консолидация не е напълно подкрепена от приетите или оповестени по правдоподобен начин мерки и следователно не би могла да бъде взета предвид в посочената прогноза. Комисията предвижда структурният дефицит на Румъния да се подобри с 0,7 процентни пункта от БВП през 2021 г. и с 0,5 процентни пункта от БВП през 2022 г., както и да се влоши с 0,1 процентни пункта от БВП през 2023 г. и с 0,4 процентни пункта от БВП през 2024 г.

                  (15)

                  Консолидираният държавен дълг бе в размер на 34,7 % от БВП в края на 2018 г., 35,3 % от БВП в края на 2019 г. и 47,3 % от БВП в края на 2020 г. Съгласно пролетната икономическа прогноза на Комисията за 2021 г. се предвижда той да нарасне до 49,7 % от БВП в края на 2021, до 52,7 % от БВП в края на 2022 и до 59,5 % от БВП в края на 2024 г., като така за пръв път се доближи до референтната стойност от 60 % от БВП, посочена в Договора, в отсъствието на корективни мерки в допълнение към онези, които вече са приети или оповестени по правдоподобен начин.

                  (16)

                  Анализът на средносрочната до дългосрочната устойчивост на дълга, актуализиран след пролетната икономическа прогноза на Комисията за 2021 г., потвърждава, че рисковете пред устойчивостта са високи в средносрочен план. Съгласно базовата 10-годишна прогноза съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП ще продължи да нараства през периода на прогнозата и ще достигне равнище близо до 90 % от БВП. Рисковете за устойчивостта на дълга се пораждат от големите бюджетни дефицити, разходите, свързани със застаряването на населението, и уязвимостта на развитието на дълга спрямо макроикономически сътресения. Увеличенията на пенсиите, приети през лятото на 2019 г., но отложени до края на 2022 г., са преобладаващият източник на рискове за устойчивостта на дълга. Структурата на дълга с висок дял, деноминиран в чуждестранна валута, и значителен дял, държан от чуждестранни лица, добавя към рисковете за устойчивостта на дълга, при все че интервенциите на Националната банка на Румъния на вторичния пазар спомогнаха за запазването на правителствените разходи за заеми на благоприятни равнища през 2020 г. Осен това са налице рискове, свързани с условни задължения, произтичащи от държавни гаранции (1,4 % от БВП), предоставени на фирмите и самонаетите лица по време на кризата, свързана с COVID-19. Предвижда се нарастване на брутните нужди от финансиране. От друга страна, реформите и инвестициите в рамките на Next Generation EU, ако бъдат ефективно извършени, се очаква да имат положително въздействие върху растежа на БВП през идните години, като така допринесат за устойчивостта на дълга.

                  (17)

                  Съгласно член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 корекцията на прекомерния дефицит трябва да приключи през годината, следваща годината на неговото установяване, освен ако са налице особени обстоятелства. Планът за корекции следва да бъде определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 1467/97, като се вземат предвид икономическата и фискалната позиция на съответната държава членка.

                  (18)

                  В настоящата ситуация в Румъния са налице такива особени обстоятелства. Предоставянето на Румъния на още една година, което би било в съответствие с правилото, установено в член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97, би изисквало много рязка фискална корекция и би довело до значителни загуби на производство, което би изложило на риск икономическото възстановяване след пандемията от COVID-19. Един план за корекции с краен срок за коригиране на прекомерния дефицит до 2024 г., въпреки че все още ще изисква значителни годишни корекции, би означавал по-постепенни усилия и би постигнал добър баланс между фискалната консолидация и подкрепата за икономическото възстановяване. Новият план за корекции отчита и променената фискална позиция, включително развитието на бюджета през 2020 г. и новата бюджетна стратегия, въведена от румънското правителство. Реформите, включително тези, които подобряват управлението на публичните финанси, ще бъдат от основно значение за гарантирането на трайна корекция на прекомерния дефицит. С оглед на тези съображения и в съответствие с насоките за фискалната политика, определени в съобщението на Комисията от 3 март 2021 г., определянето на краен срок за коригиране на прекомерния дефицит до 2024 г. е обосновано.

                  (19)

                  За постигането на надежден и устойчив план за корекции в рамките на посочения краен срок Румъния ще трябва да постигне целта за номинален дефицит по консолидирания държавен бюджет от 8,0 % от БВП през 2021 г., 6,2 % от БВП през 2022 г., 4,4 % от БВП през 2023 г. и 2,9 % от БВП през 2024 г. в съответствие със собствените цели на правителството. Въз основа на пролетната икономическа прогноза на Комисията за 2021 г. това съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 3,4 % през 2021 г., 1,3 % през 2022 г., 0,9 % през 2023 г. и 0,0 % през 2024 г. (6). Тези темпове на растеж на нетните първични държавни разходи ще бъдат основният показател, използван за оценка на фискалното усилие, ако е необходим внимателен анализ. Съответната годишна фискална корекция на структурното салдо е в размер на 0,7 % от БВП през 2021 г., 1,8 % от БВП през 2022 г., 1,7 % от БВП през 2023 г. и 1,5 % от БВП през 2024 г.

                  (20)

                  За да бъде оценено потенциалното въздействие на цялостната фискална политика върху производството в настоящия момент, значителните плащания от бюджета на Съюза (по линия на Механизма и други структурни фондове на Съюза) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи като мярка на фискалната позиция (7). Въз основа на това се очаква средствата на Съюза да окажат значително положително въздействие върху румънската икономика през идните години. По-конкретно инвестициите и реформите, подкрепяни от Механизма, предоставят възможност на Румъния да подобри основната си фискална позиция в средносрочен план, като същевременно продължават да подкрепят растежа и създаването на работни места.

                  (21)

                  Мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират трайна корекция във връзка с прекомерния дефицит, като същевременно са насочени към подобряване на качеството на публичните финанси и увеличаване на потенциала за икономически растеж на икономиката. Реформите от фискален и по-широк икономически характер, включително реформите на пенсионната система, данъчната администрация, заплатите в публичния сектор и управлението на държавните предприятия, следва да подкрепят усилията за фискална консолидация и да ги направят устойчиви.

                  (22)

                  От 2016 г. насам Румъния системно и многократно се отклонява от своите национални фискални правила и от графика за приемането на средносрочната фискална стратегия, заложени в националната фискална рамка. В бъдеще бюджетната корекция на Румъния би била подкрепена от пълното прилагане на националната фискална рамка,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

         1.

            Румъния следва да преодолее прекомерния дефицит най-късно до 2024 г.

         2.

            Румъния следва да постигне целеви номинален дефицит по консолидирания държавен бюджет от 8,0 % от БВП през 2021 г., 6,2 % от БВП през 2022 г., 4,4 % от БВП през 2023 г. и 2,9 % от БВП през 2024 г., което съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 3,4 % през 2021 г., 1,3 % през 2022 г., 0,9 % през 2023 г. и 0,0 % през 2024 г. Това отговаря на годишна корекция на структурното салдо в размер на 0,7 % от БВП през 2021 г., 1,8 % от БВП през 2022 г., 1,7 % от БВП през 2023 г. и 1,5 % от БВП през 2024 г.

         3.

            Румъния следва да приложи изцяло приетите вече мерки за 2021 г. Тя следва да определи и да приложи допълнителните мерки, необходими за постигане на корекцията на своя прекомерния дефицит до 2024 г. Мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират устойчива корекция, като същевременно подкрепят растежа. Всички извънредни приходи следва да се използват за намаляване на дефицита по консолидирания държавен бюджет.

         4.

            Съветът определя 15 октомври 2021 г. като краен срок за Румъния да предприеме ефективни действия и, в съответствие с член 3, параграф 4а от Регламент (ЕО) № 1467/97, да докладва за консолидационната стратегия, предвидена за постигане на поставените цели. След тази дата Румъния следва да докладва за напредъка по прилагането на настоящата препоръка най-малко на всеки шест месеца до пълното преодоляване на прекомерния дефицит. Освен това Румъния следва да гарантира пълното и ефективно прилагане на националната си фискална рамка. За да се гарантира успехът на средносрочната фискална стратегия, ще бъде важно също така фискалната консолидация да бъде подкрепена с всеобхватни реформи.

         Адресат на настоящата препоръка е Румъния.
         Съставено в Люксембург на 18 юни 2021 година.

               За Съвета

               Председател

            J. LEÃO

         (1)  Решение (ЕС) 2020/509 на Съвета от 3 април 2020 г. относно наличието на прекомерен дефицит в Румъния (ОВ L 110, 8.4.2020 г., стр. 58).

         (2)  Препоръка на Съвета от 3 април 2020 г. за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния (ОВ C 116, 8.4.2020 г., стр. 1).

         (3)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (4)  Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1).

         (5)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

         (6)  Нетните първични разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от четири години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

         (7)  Цялостната фискална позиция се измерва чрез сравняване на промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите, но включително промените в разходите, финансирани от Механизма и друга безвъзмездна финансова подкрепа от Европейския съюз) с 10-годишния среден потенциален темп на растеж. Тази оценка обаче не включва въздействието на реформите, които са част от ПВУ и могат да стимулират икономическия потенциал на Румъния. Отрицателен знак за показателя съответства на излишък в растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което показва експанзионистична фискална политика.