               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 1.6.2021
            COM(2021) 269 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори за изменение на Споразумението между Европейския Съюз и Япония за правна взаимопомощ по наказателноправни въпроси

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1.КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

               •Основания и цели на предложението

               Споразумението между Европейския съюз и Япония за правна взаимопомощ по наказателноправни въпроси
                  1
                има за цел установяването на по-ефективно сътрудничество между Европейския съюз и Япония в тази област. Съгласно Споразумението замолената държава, при поискване от молещата държава, предоставя правна помощ във връзка с разследвания, наказателни преследвания и други производства (включително съдебни производства) по наказателноправни въпроси. В обхвата на Споразумението са включени съвременни инструменти за сътрудничество, като например видеоконферентна връзка и обмен на банкова информация. Това е първото самостоятелно споразумение от този род на ЕС с друга държава.‑ Нито една държава членка не е сключвала в миналото подобно отделно споразумение с Япония.

               Директивата относно правоприлагането в областта на защитата на данните (ДПЗД)
                  2
                влезе в сила на 6 май 2016 г. и държавите членки трябваше да я транспонират в националното си законодателство до 6 май 2018 г. (член 63, параграф 1 от ДПЗД). В сравнение с Рамковото решение, което отменя и заменя
                  3
               , ДПЗД е много по-всеобхватен и цялостен хоризонтален инструмент в областта на защитата на данните. Тя се прилага както за вътрешното, така и за трансграничното обработване на лични данни от компетентните органи за целите на предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на престъпления и изпълнението на наказания, включително предпазването от заплахи за обществената сигурност и тяхното предотвратяване (член 1, параграф 1 от ДПЗД).

               Съгласно член 62, параграф 6 от ДПЗД от Комисията се изисква до 6 май 2019 г. да извърши преглед на други правни актове на ЕС, които регламентират обработването на лични данни за целите на правоприлагането, за да прецени необходимостта от привеждането им в съответствие с ДПЗД и ако е целесъобразно, да предложи изменения, така че да се осигури съгласуван подход към защитата на личните данни.

               На 24 юни 2020 г. Комисията изпълни това задължение, като прие Съобщение относно следващи стъпки за привеждане на достиженията на правото на ЕС от бившия трети стълб в съответствие с правилата за защита на данните
                  4
               . В него Комисията посочва 10 правни акта, които следва да бъдат приведени в съответствие с ДПЗД, и определя график за това. Тя посочи Споразумението с Япония като един от актовете, които изискват целенасочено изменение, за да се гарантира пълното му привеждане в съответствие с ДПЗД, и се ангажира да отправи препоръка към Съвета през първото тримесечие на 2021 г. Настоящият документ е тази препоръка.

               •Съгласуваност с действащите разпоредби в тази област на политиката

               Целта на настоящата инициатива е да се приведат правилата за защита на данните в Споразумението в съответствие с принципите и правилата, установени в ДПЗД, за да се осигури стабилна и съгласувана уредба за защита на данните за целите на Споразумението.

               •Съгласуваност с други политики на Съюза

                  Не е приложимо.

               2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ

               •Правно основание

               Настоящото предложение се основава на член 218, параграфи 3 и 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

               Съгласно член 218, параграф 3 от ДФЕС от Комисията се изисква да представи препоръки на Съвета, който след това приема решение, с което разрешава започването на преговорите и назначава, в зависимост от областта на предвиденото споразумение, преговарящ или ръководител на преговарящия екип на Съюза. В член 218, параграф 4 от ДФЕС се предвижда Съветът да може да дава указания за водене на преговори и да определи специален комитет, като преговорите трябва да се водят в консултация с този комитет.

               •Субсидиарност (при неизключителна компетентност)

                  Единствено Съюзът може да води преговори за изменение на Споразумението.

               •Пропорционалност

                  Настоящото предложение е ограничено до необходимото, за да се гарантира, че Споразумението е съвместимо с действащото законодателство на Съюза относно защитата на личните данни, по-специално ДПЗД, без да се променят механизмите за сътрудничество съгласно Споразумението. Настоящата препоръка не надхвърля необходимото за постигането на поставените цели в съответствие с член 5, параграф 4 от Договора за Европейския съюз.

               •Избор на инструмент

                  Не е приложимо.

               3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

               •Последващи оценки/проверки за пригодност на действащото законодателство

               Настоящата препоръка следва резултатите от прегледа на Комисията съгласно член 62, параграф 6 от ДПЗД, представен в Съобщението относно следващи стъпки за привеждане на достиженията на правото на ЕС от бившия трети стълб в съответствие с правилата за защита на данните. В Съобщението се изброяват точките, по които е необходимо привеждане в съответствие. По-конкретно в него се посочва необходимостта от подобряване на гаранциите за защита на данните в Споразумението.

               Съгласно действащите разпоредби, по-специално член 8 (искания за помощ) и член 13 (поверителност и ограничения на използването):

               исканията трябва да съдържат описание на целта на исканата помощ, както и фактите относно предмета на разследването, наказателното преследване или друго производство (включително съдебно производство), и

               молещата държава не трябва да обработва лични данни за цели, различни от описаните в искането, без предварителното съгласие на замолената държава.

               При прегледа бяха установени няколко области, в които са необходими разпоредби. Тези области включват:

               ·разпоредби относно качеството и сигурността на данните;

               ·правила за съхраняването на данните и поддържането на регистри;

               ·гаранции, приложими при обработването на специални категории лични данни;

               ·ограничения при последващо предаване на данни;

               ·правила относно надзора и правните средства за защита на разположение на физическите лица.

               С настоящата препоръка се иска разрешение от Съвета за започването на преговори за изменение на Споразумението с оглед на договарянето на нови разпоредби, които ще позволят на Съюза да осигури спазването на задълженията си съгласно ДПЗД.

               •Консултации със заинтересованите страни

                  В съответствие със своите насоки за по-добро регулиране Комисията публикува пътна карта, очертаваща инициатива за препоръка за решение на Съвета относно Споразумението между ЕС и Япония за правна взаимопомощ по наказателноправни въпроси — предложено привеждане в съответствие с правилата на ЕС за защита на данните
                     5
                  . Заинтересованите страни бяха приканени да изпратят коментарите си в периода 14 януари—11 февруари 2021 г. През този период не бяха получени никакви коментари.

               •Събиране и използване на експертни становища

                  При провеждането на прегледа Комисията взе предвид проучване, направено в рамките на пилотния проект на Европейския парламент за преглед на инструментите и програмите за събиране на данни на ЕС от гледна точка на зачитането на основите права
                     6
                  . В проучването бяха посочени актовете на Съюза, обхванати от член 62, параграф 6 от ДПЗД, и бяха набелязани разпоредбите, които потенциално изискват привеждане в съответствие по въпросите, свързани със защитата на данните.

               •Оценка на въздействието

               Въздействието на настоящото предложение е ограничено по същество до обработването на лични данни от компетентните органи в контекста на Рамково решение 2002/465/ПВР на Съвета
                  7
               . Въздействието на новите задължения, произтичащи от ДПЗД, беше оценено в контекста на подготвителната работа по Директивата. Поради това извършването на специфична оценка на въздействието на настоящото предложение не е необходимо.

               •Пригодност и опростяване на законодателството

                  Не е приложимо.

               •Основни права

               Правото на защита на личните данни е установено в член 8 от Хартата на основните права на Европейския съюз, член 16 от ДФЕС и в член 8 от Европейската конвенция за правата на човека. Защитата на данните е тясно свързана и със зачитането на личния и семейния живот, защитен с член 7 от Хартата. Законодателството на ЕС за защита на данните има за цел да гарантира високо ниво на защита на личните данни.

               С настоящата препоръка се иска разрешение за започването на преговори с цел изменение на Споразумението с Япония, за да се предвидят подходящи гаранции, че държавите членки спазват своите задължения, произтичащи от ДПЗД. Това би оказало положително въздействие върху основните права на неприкосновеност на личния живот и защита на данните.

               4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

                  Не е приложимо.

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за разрешаване на започването на преговори за изменение на Споразумението между Европейския Съюз и Япония за правна взаимопомощ по наказателноправни въпроси

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 218, параграфи 3 и 4 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)Следва да започнат преговори с цел изменение на Споразумението между Европейския Съюз и Япония за правна взаимопомощ по наказателноправни въпроси
                  8
               .

               (2)Обработването на лични данни съгласно Споразумението следва да е в съответствие с приложимите правила за защита на данните. Разпоредбите за защита на данните в Споразумението следва да бъдат преразгледани и да бъдат договорени нови разпоредби, които позволяват на Съюза да гарантира, че това обработване е в съответствие с разпоредбите на Директива (ЕС) 2016/680 на Европейския парламент и на Съвета
                  9
               .

               (3)В съответствие с член 42, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2018/1725 на Европейския парламент и на Съвета
                  10
                беше проведена консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните, който прие становище на ....
                  11
               ,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               1.Комисията се упълномощава да започне преговори за изменение на Споразумението между Европейския Съюз и Япония за правна взаимопомощ по наказателноправни въпроси.

               Член 2

               Указанията за водене на преговорите се съдържат в приложението.

               Член 3

               Преговорите се водят в консултация със [специален комитет, който се определя от Съвета].

               Член 4

               Адресат на настоящото решение е Комисията.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        Споразумение между Европейския съюз и Япония за правна взаимопомощ по наказателноправни въпроси (ОВ L 39, 12.2.2010 г., стр. 20), подписано в Брюксел на 30 ноември 2009 г. и в Токио на 15 декември 2009 г. То влезе в сила на 2 януари 2011 г.

                     (2)

                        Директива (ЕС) 2016/680 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни от компетентните органи за целите на предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на престъпления или изпълнението на наказания и относно свободното движение на такива данни, и за отмяна на Рамково решение 2008/977/ПВР на Съвета (ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 89).

                     (3)

                        Рамково решение 2008/977/ПВР на Съвета от 27 ноември 2008 г. относно защитата на личните данни, обработвани в рамките на полицейското и съдебното сътрудничество по наказателноправни въпроси (ОВ L 350, 30.12.2008 г., стр. 60).

                     (4)

                        COM(2020) 262 final.

                     (5)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12804-EU-Japan-mutual-legal-assistance-on-criminal-matters

                     (6)

                        Проектът беше поискан от Парламента, воден от Комисията и осъществен от изпълнител (група от независими експерти), избран от Комисията въз основа на определени от Парламента критерии. Резултатите от проекта отразяват възгледите и становищата само на изпълнителя и Комисията не носи отговорност във връзка с каквато и да е евентуална употреба на съдържащата се в тях информация;

                     http://www.fondazionebrodolini.it/en/projects/pilot-project-fundamental-rights-review-eu-data-collection-instruments-and-programmes

                     (7)

                        Рамково решение на Съвета от 13 юни 2002 г. относно съвместните екипи за разследване (ОВ L 162, 20.6.2002 г., стр. 1).

                     (8)

                        Споразумение между Европейския Съюз и Япония за правна взаимопомощ по наказателноправни въпроси (ОВ L 39, 12.2.2010 г., стр. 20).

                     (9)

                        Директива (ЕС) 2016/680 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни от компетентните органи за целите на предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на престъпления или изпълнението на наказания и относно свободното движение на такива данни, и за отмяна на Рамково решение 2008/977/ПВР на Съвета (ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 89).

                     (10)

                        Регламент (ЕС) 2018/1725 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2018 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни от институциите, органите, службите и агенциите на Съюза и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Регламент (ЕО) № 45/2001 и Решение № 1247/2002/ЕО (ОВ L 295, 21.11.2018 г., стр. 39).

                     (11)

                        ОВ C ….

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 1.6.2021
            COM(2021) 269 final
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза разрешаване на започването на преговори за изменение на Споразумението между Европейския Съюз и Япония за правна взаимопомощ по наказателноправни въпроси

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               Указания за водене на преговорите за изменение на Споразумението между Европейския Съюз и Япония за правна взаимопомощ по наказателноправни въпроси

               В хода на преговорите Комисията следва да се стреми да постигне целите, подробно описани по-долу:

               (1)Общата цел на измененията е да се подпомогне и засили сътрудничеството между държавите членки и Япония в областта на правната взаимопомощ по наказателноправни въпроси чрез укрепване на гаранциите по отношение на защитата на личните данни. Измененията не следва да променят целта и формите на сътрудничество съгласно Споразумението.

               (2)В Споразумението, по-специално в член 8 (искания за помощ) и в член 13 (поверителност и ограничения на използването), вече се изисква:

               –исканията да съдържат описание на целта на исканата помощ, както и фактите относно предмета на разследването, наказателното преследване или друго производство (включително съдебно производство), и

               –молещата държава да не обработва лични данни за цели, различни от описаните в искането, без предварителното съгласие на замолената държава.

               Това е в съответствие с принципите на конкретизиране на целта и на ограничаване в рамките на целта.

               (3)Измененията следва да гарантират, че в Споразумението са предвидени подходящи гаранции за защита на данните по смисъла на Директива (ЕС) 2016/680
                  1
                при предаването на лични данни в изпълнение на Споразумението, независимо от гражданството или местопребиваването на засегнатите лица.

               (4)По-специално измененията следва да включват следните допълнителни гаранции, които да се прилагат за всички органи, които участват в разследването, наказателното преследване или друго производство (включително съдебно производство), описано в искането:

               а)изискване да се гарантира, че всички лични данни, които се предават между страните, са необходими за постигането на целта на искането в съответствие с целите и обхвата на Споразумението, както и че те са подходящи, относими и не надхвърлят необходимото във връзка с тази цел;

               б)изискване да се гарантира, че личните данни са точни и, при необходимост, поддържани в актуален вид, че личните данни, които не отговарят на това изискване, се изтриват или коригират, както и че другата страна се уведомява, когато има признаци, че личните данни са неточни или неактуални или са станали такива;

               в)изискване да се гарантира, че личните данни не се съхраняват за срок, по-дълъг от необходимия за целта(ите), за която(които) са били предадени;

               г)изискване предаването и по-нататъшното обработване на лични данни, разкриващи расов или етнически произход, политически възгледи, религиозни или философски убеждения или членство в професионални съюзи, на генетични данни, биометрични данни с цел уникално идентифициране на физическо лице, данни, свързани със здравето или сексуалния живот и сексуалната ориентация на дадено лице, да бъдат разрешени само ако за такова предаване и по-нататъшно обработване са на лице подходящи гаранции, които отговарят на специфичните рискове, произтичащи от обработването;

               д)изискване да се прилагат подходящи технически и организационни мерки, за да може да се докаже съответствието;

               е)изискване да се гарантира сигурността на личните данни чрез подходящи технически и организационни мерки, включително ограничения на достъпа, и да се уведомява в случай на нарушение на сигурността на личните данни;

               ж)механизъм, чрез който да се гарантира, че засегнатото(ите) физическо(и) лице(а) е(са) уведомено(и) за всяко предаване на данни и че му(им) е предоставена основна информация за обработването, при спазване на всички необходими и пропорционални ограничения;

               з)изискване да се гарантира, че засегнатото(ите) физическо(и) лице(а) разполага(т) с упражняемо право на достъп (включително основна информация за обработването), коригиране и изтриване при спазване на всички необходими и пропорционални ограничения, както и изискване да се предвидят подходящи гаранции по отношение на решения, основани единствено на автоматизираното обработване на предадените лични данни, което ги засяга неблагоприятно;

               и)изискване, когато по силата на член 13, параграф 1 от Споразумението се изисква предварително съгласие, замолената държава да оцени всички значими фактори, по-конкретно:

               –първоначалната цел на обработването,

               –целта на по-нататъшното обработване и

               –дали получаващият орган гарантира за споделените лични данни ниво на защита на данните, равностойно на гарантираното от Споразумението;

               й)изискване да се гарантира, че спазването на гаранциите, договорени между страните, се контролира от един или няколко независими надзорни органа с ефективни правомощия за разследване и правоприлагане, по-специално правомощието за разглеждане на жалби на физически лица относно използването на техните лични данни, като се отчита специфичният контекст на обработването на данни от съдилищата, действащи в качеството си на съдебни органи; и

               к)изискване да се гарантира, че на физическите лица се предоставят средства за ефективна съдебна защита в случай на нарушения на горепосочените гаранции.

               (5)В измененото споразумение следва да се съдържат определения на основните термини, включително определение за „лични данни“, което да е в съответствие с член 3, параграф 1 от Директива (ЕС) 2016/680.

                     (1)

                        Директива (ЕС) 2016/680 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни от компетентните органи за целите на предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на престъпления или изпълнението на наказания и относно свободното движение на такива данни, и за отмяна на Рамково решение 2008/977/ПВР на Съвета (ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 89).


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 513 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Кипър
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Кипър

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на разпространението на COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на Кипър
                  5
                да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Също така той препоръча на Кипър, когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга при насърчаване на инвестициите.

               (3)В Препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната се посочва, че фискалните политики следва да продължат да са подкрепящи във всички държави членки от еврозоната през цялата 2021 г. и че мерките на политиката следва да бъдат съобразени със специфичните за всяка държава обстоятелства и да бъдат навременни, временни и целенасочени
                  6
               . Когато епидемичните и икономическите условия позволяват това, извънредните мерки следва постепенно да бъдат премахнати, като същевременно се води борба със социалните последици от кризата и въздействието ѝ върху пазара на труда. Следва да се провеждат фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивост на обслужването на дълга, като същевременно се засилят инвестициите. Държавите членки следва да провеждат реформи, които засилват покритието, адекватността и устойчивостта на системата на здравеопазването и системата за социална защита за всички.

               (4)На 18 ноември 2020 г. Комисията прие становищата си относно проектите на бюджетни планове за 2021 г. на държавите членки от еврозоната, които се основаваха на качествена оценка на фискалните мерки. Комисията беше на мнение, че проектът на бюджетен план на Кипър като цяло е в съответствие с препоръките за фискалната политика, приети от Съвета на 20 юли 2020 г., и че повечето от мерките, включени в плана, подкрепят икономическата активност на фона на значителна несигурност.

               (5)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  7
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По този механизъм ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (6)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  8
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки със слаби рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазят финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (7)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  9
               .

               (8)На 29 април 2021 г. Кипър представи своята програма за стабилност за 2021 г. в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (9)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Кипър беше 5,7 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 118,2 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлизаше на -7,6 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 3,6 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Освен това Кипър предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на 1,9 % от БВП.

               На 2 юни 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Кипър, тъй като неговият дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, а консолидираният му държавен дълг надхвърли референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не намаля със задоволителни темпове. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита и критерият за дълга не са изпълнени.

               (10)Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е благоприятен през 2021 г. и 2022 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. реалният БВП на Кипър се очаква да нарасне с 3,1 % през 2021 г. и с 3,8 % през 2022 г. Според програмата за стабилност се очаква растежът на кипърската икономика да е 3,6 % през 2021 г. и 3,8 % през 2022 г. Сравнително по-високият темп на растеж през 2021 г. в програмата се дължи на по-голямото частно потребление.

               (11)В своята програма за стабилност за 2021 г. правителството планира увеличение на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 5,7 % от БВП през 2020 г. на 4,7 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да намалее на 111,9 % от БВП през 2021 г. Според програмата промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) се очаква да възлезе на -6,5 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в размер на 3,4 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Тези прогнози са в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г.

               (12)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Кипър прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, овладяване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези силни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от Кипър през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Дискреционните бюджетни мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., са предимно временни или съпътствани от компенсаторни мерки.

               (13)В програмата за стабилност за 2021 г. се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,6 % от БВП през 2021 г., 0,4 % през 2022 г., 0,4 % през 2023 г. и 0,4 % от БВП през 2024 г. За разлика от това в прогнозата на Комисията се приема, че общото бюджетно въздействие на реформите и инвестициите, съдържащи се в плана, възлиза на 0,3 % от БВП през 2021 г. и 0,5 % от БВП през 2022 г.

               (14)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  10
                и допълнен с информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо, подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните извънредни мерки бяха изключени от съвкупните разходи. Тези временни извънредни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната икономическа ситуация и нормалната ситуация в областта на общественото здраве.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи.

               Поради това фискалната позиция след това се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и изключване на временните извънредни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (15)В програмата за стабилност за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Кипър да намалее на 0,9 % от БВП през 2022 г., главно поради спиране на временните мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее на 103,9 % от БВП през 2022 г. Тези прогнози са под стойностите в прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. Комисията прогнозира дефицит от 2 % от БВП, главно поради по-високите очаквани разходи и по-ниските приходи, и съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 106,6 % от БВП през 2022 г.

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. на инвестициите, финансирани от националния бюджет и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява в размер на -0,3 % от БВП
                  11
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 0,4 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта от БВП
                  12
               . Финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се прогнозира да имат рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

               (16)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на предизвикателствата, свързани с изменението на климата, и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (17)Според средносрочните бюджетни планове в програмата се планира излишъкът по консолидирания държавен бюджет да нарасне от 0,1 % през 2023 г. на 1,6 % от БВП през 2024 г.

               Въз основа на програмата общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене на инвестициите, финансирани от националния бюджет и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на 2,8 % от БВП средно през 2023 г. и 2024 г. Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 0,1 процентни пункта от БВП. Прогнозира се инвестициите, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта от БВП
                  13
               . Финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се прогнозира да имат рестриктивен принос от 2,8 процентни пункта от БВП.

               Настоящата прогноза за 10-годишния среден номинален потенциален растеж възлиза на 3½ %
                  14
               . Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост, и могат да стимулират потенциалния растеж на Кипър.

               (18)Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се планира да намалее от 99,5 % от БВП през 2023 г. на 92,9 % от БВП през 2024 г. Съгласно последния анализ на устойчивостта на дълга се счита, че Кипър е изправен пред средни рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план
                  15
               .

               (19)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат с предимно качествен характер. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Съветът оцени програмата за стабилност за 2021 г. и последващите действия от страна на Кипър във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.

               ПРЕПОРЪЧВА НА КИПЪР:

               1.През 2022 г. да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително стимула от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да поддържа инвестициите, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Кипър за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за 2020 г. (ОВ С 282, 26.8.2020 г., стр. 82).

                     (6)

                        Очаква се окончателно приемане от Съвета след одобрение от Европейския съвет. Текстът, договорен от Еврогрупата на 16 декември 2020 г., е на разположение на адрес:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/bg/pdf
                  .

                     (7)

                  ОВ

                  L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

                     (8)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (9)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа на възстановяването и модернизиране на нашата икономика“, Брюксел, 2.6.2021 г. (COM(2021) 500 final).

                     (10)

                        По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде извършена подходяща оценка на фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

                     (11)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на по-висок растеж на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което е индикация за експанзионистична фискална политика.

                     (12)

                        Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, се прогнозира да имат експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

                     (13)

                        Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, се очаква да имат неутрален принос.

                     (14)

                        По оценка на Комисията, следвайки общоприетата методика.

                     (15)

                        Вж. работния документ на службите на Комисията „Статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на програмите за стабилност и конвергенция за 2021 г.“.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 511 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция за 2021 г. на Хърватия
            {SWD(2021) 501 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция за 2021 г. на Хърватия

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               след консултация с Икономическия и финансов комитет,

               като има предвид, че:

               (1)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация
                  2
               , предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  3
               . В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид очакваният сериозен икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за активиране на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. С общата клауза за дерогация на държавите членки бе предоставена бюджетна гъвкавост за справяне с кризата. Клаузата улесни координацията на бюджетните политики във време на сериозен икономически спад. Активирането ѝ позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел на всяка държава членка, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. На 17 септември 2020 г. в годишната си стратегия за устойчив растеж Комисията обяви, че общата клауза за дерогация ще продължи да действа през 2021 г.
                  4

               (2)На 20 юли 2020 г. Съветът препоръча на Хърватия да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване
                  5
               . Tой препоръча също на Хърватия да провежда, когато икономическите условия го позволяват, фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на обслужването на дълга, като същевременно увеличи инвестициите.

               (3)Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост, ще гарантира устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Регламент (ЕС) 2021/241 за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост
                  6
                влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма ще се предоставя финансова подкрепа за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от ЕС. Той ще допринесе за икономическото възстановяване, за осъществяването на устойчиви и увеличаващи растежа реформи и инвестиции, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход, и ще укрепи устойчивостта и потенциалния растеж на икономиките. От своя страна, той ще помогне на публичните финанси да се върнат към по-благоприятни позиции в краткосрочен план и ще допринесе за укрепването на устойчивите публични финанси, растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план.

               (4)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, предоставящо допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  7
               . Общата фискална позиция, като се вземат предвид националните бюджети и Механизмът за възстановяване и устойчивост, следва да остане подкрепяща през 2021 г. и 2022 г. Същевременно, предвид очакваното постепенно нормализиране на икономическата активност през втората половина на 2021 г., фискалните политики на държавите членки следва да станат по-диференцирани през 2022 г. Фискалните политики на държавите членки следва да отчитат състоянието на възстановяването, фискалната устойчивост и необходимостта от намаляване на икономическите, социалните и териториалните различия. Предвид необходимостта от подкрепа за устойчивото възстановяване в ЕС, държавите членки с ниски рискове за устойчивостта следва да насочат бюджетите си към поддържане на подкрепяща фискална политика през 2022 г., като вземат предвид въздействието на Механизма за възстановяване и устойчивост. Държавите членки с високи равнища на задлъжнялост следва да провеждат разумни фискални политики, като същевременно запазват финансираните на национално равнище инвестиции и използват безвъзмездните средства по Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни висококачествени инвестиционни проекти и структурни реформи. За периода след 2022 г. за фискалните политики следва да продължат да се вземат предвид силата на възстановяването, степента на икономическа несигурност и съображенията за фискална устойчивост. Пренасочването на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, включително чрез постепенно премахване на мерките за подкрепа в подходящ момент, ще допринесе за осигуряването на фискална устойчивост в средносрочен план.

               (5)В съобщението от 3 март 2021 г. също така се обявява становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. на 2 юни Комисията счете, че условията за продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация през 2022 г. и за дезактивирането ѝ, считано от 2023 г., са изпълнени. Специфичните за всяка държава ситуации ще продължат да се вземат под внимание след дезактивирането на общата клауза за дерогация
                  8
               .

               (6)На 29 април 2021 г. Хърватия представи програмата си за конвергенция за 2021 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (7)През 2020 г. въз основа на данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Хърватия беше 7,4 % от БВП, а консолидираният държавен дълг нарасна на 88,7 % от БВП. Годишната промяна в първичното бюджетно салдо възлизаше на -8,1 % от БВП, включително дискреционните бюджетни мерки в размер на 3,8 % от БВП в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. Хърватия също така предостави подкрепа за ликвидността на предприятията и домакинствата (като например гаранции и отсрочване на данъци, които нямат пряко и непосредствено отражение върху бюджета), оценена на 4,6 % от БВП.

               На 2 юни 2021 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от ДФЕС. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Хърватия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2020 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, а консолидираният държавен дълг надхвърли референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не намаля със задоволителни темпове. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен и критерият за дълга не е спазен.

               (8)Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за конвергенция е реалистичен през 2021 г. и благоприятен през 2022 г. По-специално в него се предвижда малко по-висок растеж в сравнение с прогнозата на Комисията от пролетта през 2021 г. (5,2 % в сравнение с 5 %) и особено през 2022 г. (6,6 % в сравнение с 6,1 %). Това се дължи най-вече на по-положителните прогнози за потреблението и инвестициите на домакинствата, докато прогнозата на Комисията е малко по-оптимистична за приноса на износа.

               (9)В своята програма за конвергенция за 2021 г. правителството планира намаляване на дефицита по консолидирания държавен бюджет от 7,4 % от БВП през 2020 г. на 3,8 % от БВП през 2021 г., а съотношението на дълга към БВП се планира да намалее до 86,6 % от БВП през 2021 г. Според програмата промяната в първичното бюджетно салдо през 2021 г. в сравнение с равнището отпреди кризата (2019 г.) се предвижда да възлиза на -4,6 % от БВП, което отразява дискреционните бюджетни мерки в подкрепа на икономиката и действието на автоматичните стабилизатори. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. не се предвижда дефицитът да намалее толкова през 2021 г. (4.6% от БВП). Разликите са най-силно изразени в приходната част, за която в програмата за конвергенция се предвижда да се възстанови значително над растежа на номиналния БВП. Междувременно се очаква възстановяването след земетресенията в Загреб и Петриня през 2020 г. да окаже въздействие, макар и извънредно, върху разходите.

               (10)В отговор на пандемията от COVID-19 и свързания с нея икономически спад Хърватия прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са особено засегнати. Тези силни ответни мерки на политиката смекчиха свиването на БВП, което на свой ред намали нарастването на бюджетния дефицит и на публичния дълг. Фискалните мерки следва да предоставят максимална подкрепа за възстановяването, без да предопределят бъдещите фискални траектории. Следователно при изготвянето на мерките следва да се избягва създаването на постоянна тежест за публичните финанси. Когато държавите членки въведат постоянни мерки, те следва да ги финансират по подходящ начин, за да гарантират неутралност по отношение на бюджета в средносрочен план. Мерките, предприети от Хърватия през 2020 г. и 2021 г., са в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Дискреционните мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., бяха предимно временни или съпътствани от компенсаторни мерки. Отвъд времевия хоризонт на прогнозата на Комисията, през 2023 г. оставащото въздействие на тези невременни мерки се оценява предварително на около 0,3 % от БВП, като се състои предимно от намаляване на подоходния данък.

               (11)В програмата за конвергенция за 2021 г. се приема, че инвестициите и реформите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост, възлизат на 0,4 % от БВП през 2021 г., 1,9 % през 2022 г., 2,4 % през 2023 г., 2,3 % през 2024 г., 1,7 % през 2025 г. и 1 % през 2026 г. В прогнозата на Комисията от пролетта тези безвъзмездни средства се включват в бюджетните прогнози на Комисията със сходен като цяло темп през 2021 г. и 2022 г.

               (12)Установените показатели за фискалната корекция, определени в Регламент (ЕО) № 1466/97, трябва да бъдат разглеждани в контекста на настоящите обстоятелства. Първо, съществува значителна несигурност по отношение на прогнозите за разликата между фактическия и потенциалния БВП. Второ, фискалната политика трябва да може да бъде бързо адаптирана към развитието на пандемията, като премине от спешна помощ към по-целенасочени мерки, след като рисковете за здравето намалеят. Трето, настоящият контекст се характеризира със значителни ответни мерки на политиката с цел подкрепа на икономическата активност. При наличието на значителни трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост), установените показатели не отразяват пълния стимул, който фискалните политики дават на икономиката. В този контекст структурното салдо не изглежда подходящо при настоящите обстоятелства. Целевият показател за разходите на свой ред трябва да бъде адаптиран
                  9
                и допълнен с допълнителна информация с цел извършване на цялостна оценка на ориентацията на фискалната политика.

               Първо, подобно на подхода, възприет при оценката на проектите на бюджетни планове за 2021 г., временните спешни мерки бяха изключени от съвкупните разходи. Тези временни спешни мерки, свързани с кризата, подпомагат здравните системи и компенсират работниците и предприятията за загубите на доходи вследствие на ограничителните мерки и смущенията във веригата на доставките; отмяната им от страна на публичните органи зависи от възстановяването на нормалната икономическа ситуация и нормалната ситуация в областта на общественото здраве.

               Второ, за да бъде оценена общата фискална позиция в настоящия момент, значителните трансфери от бюджета на ЕС (като например тези от Механизма за възстановяване и устойчивост) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи.

               Поради това фискалната позиция след това се измерва с промяната в първичните разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и изключване на временните спешни мерки, свързани с кризата), включително разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС.

               Освен общата фискална позиция анализът има също така за цел да оцени дали националната фискална политика е разумна и дали нейният състав допринася за устойчиво възстановяване, което е в съответствие с екологичния и цифровия преход. По тази причина се обръща специално внимание на развитието на финансираните на национално равнище първични текущи разходи и инвестиции.

               (13)В нейната програма за конвергенция за 2021 г. се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Хърватия да намалее на 2,6 % от БВП през 2022 г., главно поради силен ръст на приходите и поради спиране на временните мерки за подкрепа, приети през 2020 г. и 2021 г. Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее на 82,5 % от БВП през 2022 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2021 г. се предвижда по-високо съотношение на дефицита към БВП и съотношение на дълга към БВП през 2022 г. – съответно 3,2 % от БВП и 82,9 % от БВП, като разликата се дължи до голяма степен на базовия ефект от 2021 г.

               Въз основа на прогнозата на Комисията общата фискална позиция, определена по-горе — включително въздействието върху съвкупното търсене през 2022 г. от инвестициите, финансирани както от националните бюджети, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява на - 2,4 от БВП
                  10
               . Очаква се положителният принос на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да нарасне с 1,5 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да доведат до експанзионистичен принос в размер на 0,1 процентни пункта от БВП
                  11
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат експанзионистичен принос от 0,8 процентен пункт от БВП.

               (14)Качеството на бюджетните мерки на държавите членки изглежда особено важно. Фискалните структурни реформи, насочени към подобряване на състава на националните бюджети, могат да подпомогнат потенциалния растеж, да създадат така необходимото фискално пространство и да спомогнат за осигуряване на фискална устойчивост в по-дългосрочен план, включително с оглед на предизвикателствата, свързани с изменението на климата, и здравните предизвикателства. Що се отнася до приходите, кризата с COVID-19 увеличи значението на реформите за постигане на по-ефикасни и по-справедливи системи за публични приходи. Що се отнася до разходите, стана още по-важно да се повишат равнището и качеството на устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, в съответствие с целите за повишаване на потенциала за растеж, икономическата и социалната устойчивост и двойния екологичен и цифров преход. Плановете за възстановяване и устойчивост ще позволят да бъде подобрен съставът на националните бюджети.

               (15)Според средносрочните бюджетни планове на програмата се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 1,9 % от БВП през 2023 г. на 1,5 % от БВП през 2024 г.

               Въз основа на програмата общата фискална позиция — включително въздействието върху съвкупното търсене от инвестициите, финансирани както от националните бюджети, така и от бюджета на ЕС, и по-конкретно Механизма за възстановяване и устойчивост — се оценява средно на -0,1 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Очаква се разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други средства на ЕС, да представляват рестриктивен принос, възлизащ на 0,6 процентни пункта от БВП. Очаква се инвестициите, финансирани на национално равнище, да доведат до рестриктивен принос в размер на 0,1 процентни пункта от БВП
                  12
               . Очаква се финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) да имат експанзионистичен принос от 0,6 процентен пункт от БВП.

               Текущата оценка на 10-годишния среден номинален потенциален растеж е 3 1/4 %
                  13
               . Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Хърватия.

               (16)Планира се съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее от 79,5 % от БВП през 2023 г. на 76,8 % от БВП през 2024 г. Счита се, че Хърватия е изправена пред средноголеми рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план съгласно последния анализ на устойчивостта на обслужването на дълга
                  14
               .

               (17)Поради продължаващата понастоящем изключително голяма несигурност насоките за фискалната политика следва да останат с предимно качествен характер. По-точни количествени насоки за по-късните години следва да бъдат предоставени през 2022 г., ако дотогава степента на несигурност е намаляла в достатъчна степен.

               Съветът оцени програмата за конвергенция за 2021 г. и последващите действия от страна на Хърватия във връзка с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г.

               ПРЕПОРЪЧВА НА ХЪРВАТИЯ:

               1.През 2022 г. да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително стимула от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Да държи под контрол растежа на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

               2.Когато икономическите условия го позволяват, да провежда фискална политика, насочена към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на фискална устойчивост в средносрочен план. В същото време да увеличи инвестициите, за да стимулира потенциала за растеж.

               3.Да обърне специално внимание на състава на публичните финанси — от гледна точка както на приходите, така и на разходите в бюджета — и на качеството на бюджетните мерки, за да се гарантира устойчиво и приобщаващо възстановяване. Да третира с приоритет устойчивите и увеличаващи растежа инвестиции, по-конкретно подкрепящи екологичния и цифровия преход. Да даде приоритет на фискалните структурни реформи, които ще помогнат да се осигури финансиране за приоритетите на публичната политика и ще допринесат за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, включително чрез подобряване на обхвата, адекватността и устойчивостта на системите за здравеопазване и социална закрила за всички.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад.

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Съвета относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, Брюксел, 20.3.2020 г. (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Съобщение на Комисията „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“, Брюксел, 17.9.2020 г. (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Хърватия и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2020 г. (OВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 68).

                     (6)

                  ОВ
                   L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

                     (7)

                        Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“, Брюксел, 3.3.2021 г. (COM(2021) 105 final).

                     (8)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа на възстановяването и модернизиране на нашата икономика, Брюксел, 2.6.2021 г., COM(2021)500 final.

                     (9)

                        По-конкретно 4-годишното изглаждане на инвестициите, използвано в целевия показател за разходите, не позволява да бъде оценена както трябва фискалната подкрепа за възстановяването, предоставена от финансираните на национално равнище инвестиции.

                     (10)

                        Отрицателният знак на показателя съответства на превишение на растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което показва експанзионистична фискална политика.

                     (11)

                        Предвижда се други капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят неутрален принос.

                     (12)

                        Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

                     (13)

                        По оценка на Комисията, следвайки общоприетата методика.

                     (14)

                  Вж. работния документ на службите на Комисията —Статистическо приложение, съдържащо контекстуални данни от значение за оценяването на програмите за стабилност и конвергенция за 2021 г.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 2.6.2021
            COM(2021) 530 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния
            {SWD(2021) 530 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 7 от него,

               като взе предвид препоръката на Комисията,

               като има предвид, че:

               (1)Съгласно член 126 от Договора за функционирането на Европейския съюз (Договора) държавите членки трябва да избягват прекомерен бюджетен дефицит.

               (2)Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и силен и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.

               (3)След препоръка на Комисията от 4 март 2020 г.
                  1
               , въз основа на прекомерния дефицит, планиран за 2019 г., на 3 април 2020 г. Съветът реши съгласно член 126, параграф 6 от ДФЕС, че в Румъния е налице прекомерен дефицит
                  2
                и отправи препоръка за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2022 г.
                  3
                в съответствие с член 126, параграф 7 от Договора и член 3 от Регламент (EО) № 1467/97 на Съвета
                  4
               .

               (4)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно задействането на общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж (ПСР)
                  5
               . Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97
                  6
                и в член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на сериозен икономически спад. В своето съобщение Комисията изрази становището си, че като се има предвид сериозният икономически спад в резултат на пандемията от COVID-19, условията за задействане на общата клауза за дерогация са изпълнени. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията.

               (5)На 15 септември 2020 г. Румъния представи своя доклад относно действията, предприети в отговор на препоръката на Съвета от 3 април 2020 г. В този доклад бе посочено значително влошаване на публичните финанси през 2020 г., главно поради пандемията от COVID-19.

               (6)На 18 ноември 2020 г. Комисията прие Съобщение относно фискалната позиция на Румъния
                  7
               . В светлината на продължаващата изключителна несигурност, създадена от пандемията от COVID-19, и извънредното ѝ макроикономическо и фискално въздействие, Комисията счете, че на този етап не би могло да се вземе решение за по-нататъшни стъпки в процедурата при прекомерен дефицит (ППД), стартирана по отношение на Румъния. По-специално изключителната несигурност, включително за разработването на надежден курс за фискална политика, не позволяваше на Комисията да представи на дадения етап препоръка за препоръка на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от Договора. Комисията заяви, че през пролетта на 2021 г ще направи преоценка на състоянието на бюджета на Румъния въз основа на данните за изпълнението на бюджета за 2020 г., бюджета за 2021 г. и пролетната прогноза на Комисията за 2021 г. и че ако е целесъобразно, ще предложи нови стъпки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит, като вземе предвид продължаващото прилагане на общата клауза за дерогация на Пакта за стабилност и растеж през 2021 г.

               (7)На 3 март 2021 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят допълнителни насоки на политиката за улесняване на координацията на фискалните политики и изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки
                  8
               . В съобщението от 3 март 2021 г. бе обявено становището на Комисията, че решението за дезактивиране или продължаване на прилагането на общата клауза за дерогация следва да се основава на цялостна оценка на състоянието на икономиката, като равнището на икономическата активност в ЕС или еврозоната се сравнява с равнищата отпреди кризата (края на 2019 г.) като ключов количествен критерий. На 2 юни 2021 г. Комисията прие съобщение относно координацията на икономическите политики през 2021 г.
                  9
               . Съгласно посоченото съобщение общата клауза за дерогация ще продължи да бъде прилагана през 2022 г., като се очаква тя да бъде дезактивирана, считано от 2023 г.

               (8)Съгласно актуализация на инструмента на Комисията — Мониторинг на устойчивостта на дълга за 2020 г., с цел да бъде отразена последната пролетна прогноза на Комисията за 2021 г., рисковете за средносрочната и дългосрочната фискална устойчивост на Румъния остават високи. Спрямо тези рискове е необходимо да се подходи с адекватен средносрочен фискален план, подкрепен от структурни мерки.

               (9)В светлината на силното свиване на икономическата дейност поради пандемията от COVID-19 и свързаната с това необходимост от подкрепа за възстановяването през 2021 г. и 2022 г., препоръката на Съвета от 3 април 2020 г. вече не представлява подходяща основа за насоки за фискалната политика на Румъния.

               (10)Съгласно последното изречение на член 3, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1467/97 в случай на сериозен икономически спад в еврозоната или в Съюза като цяло Съветът може също да реши, по препоръка на Комисията, да приеме преразгледана препоръка съгласно член 126, параграф 7 от Договора, при условие че това не застрашава фискалната устойчивост в средносрочен план.

               (11)В съответствие с член 126, параграф 7 от Договора и член 3 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета Съветът трябва да отправи препоръка до съответната държава членка, с която също се определя краен срок за преодоляването на прекомерния дефицит. В тази препоръка трябва да се определи максимален срок от шест месеца, през който съответната държава членка да предприеме ефективни действия в тази насока, като срокът може да бъде намален на три месеца, когато ситуацията го налага. Освен това в препоръката за коригиране на прекомерния дефицит Съветът трябва да изиска да бъдат постигнати годишни бюджетни цели, които съгласно прогнозата, на която се базира препоръката, съответстват на минимално годишно подобрение на структурното салдо, т.е. коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните и другите временни мерки, от най-малко 0,5 % от БВП като целеви показател.

               (12)Реалният БВП в Румъния се сви с 3,9 % през 2020 г. Съгласно пролетната прогноза на Комисията за 2021 г. се предвижда реалният БВП да нарасне обратно с 5,1% през 2021 г. и 4,9% през 2022 г. Очаква се частното потребление да се възстанови с разгръщането на ваксинациите и постепенната отмяна на мерките за спазване на отстояние между хората, като се очаква също така растежът на заплатите да остане солиден. Началото на реализирането на проекти в рамките на плана за възстановяване и устойчивост (ПВУ) предполага даването на нов импулс на растежа на инвестициите. Приносът на нетния износ, т.е. износът минус вноса, се очаква да остане отрицателен през прогнозния период. Това е така, защото се очаква вносът да бъде стимулиран от възстановяването на частното потребление, както и от растящите инвестиции. Очаква се износът да получи подкрепа от възстановяването на външното търсене, но все пак да остане с по-слаба динамика от вноса. Перспективата за растеж е изложена на умерени рискове. От една страна, надеждна средносрочна фискална стратегия може да спомогне за разсейване на опасенията относно фискалната устойчивост, по-специално когато е съчетана с амбициозни реформи (включително съдържащите се в ПВУ). Това ще спомогне за преодоляване на макроикономическите дисбаланси в Румъния, ще намали рисковете за финансовата стабилност и ще допринесе за устойчив растеж, включително чрез подобряване на инвестиционния климат. От друга страна, несигурността по отношение на изготвянето на публичните политики и забавянето или неефективността при изпълнението на ПВУ би могло да има отрицателни последици за доверието.

               (13)На 2 март 2021 г. румънският парламент прие бюджета и средносрочната фискална стратегия за 2021 г. на Румъния. Фискалната стратегия, заедно с информацията относно профила на безвъзмездната подкрепа и заемите по линия на Механизма за възстановяване и устойчивост (Механизма), бяха взети предвид в програмата за конвергенция за 2021 г., която бе предоставена на Комисията на 5 май 2021 г. Като изхожда от бюджетен дефицит на сектор „Държавно управление“ от 9,2 % от БВП през 2020 г., програмата за конвергенция има за цел бюджетен дефицит на сектор „Държавно управление“ под 3 % от БВП през 2024 г. в следните стъпки: 8,0 % от БВП през 2021 г., 6,2 % от БВП през 2022 г., 4,4 % от БВП през 2023 г. и 2,9 % от БВП през 2024 г. Фискалната корекция, определена в програмата за конвергенция, се основава предимно на разходите. Предвижда се контрол на разходите (намаление като процент от БВП), по-специално при заплатите в публичния сектор (спад с 1,4 процентни пункта между 2022 г. и 2024 г.) и социалните трансфери (спад с 0,9 процентни пункта между 2022 г. и 2024 г.).

               (14)Пролетната прогноза на Комисията за 2021 г., която се простира до 2024 г., предвижда бюджетен дефицит на сектор „Държавно управление“ от 8,0 % от БВП през 2021 г., 7,1 % от БВП през 2022 г. и 6,8 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Тази прогноза взема предвид разходите, които се очаква да бъдат финансирани посредством безвъзмездна подкрепа и заеми от Механизма, както са представени в програмата за конвергенция на Румъния и в допълнителната информация, предоставена от Румъния. Предвиденото от Комисията намаление на номиналния дефицит по консолидирания държавен бюджет се дължи главно на постепенното приключване на спешните мерки, предприети в отговор на пандемията от COVID-19, на по-високите приходи в резултат на прогнозираното икономическо възстановяване и на допълнителното положително въздействие на инвестициите и реформите, които се очаква да бъдат финансирани от Механизма. Освен това румънското правителство е решило да замрази заплатите в публичния сектор през 2021 г. и 2022 г., да отложи увеличенията на пенсиите през 2021 г., както и да ги увеличи умерено през 2022 г., което допринася за подобрените изгледи в сравнение с описаните в есенната прогноза на Комисията от 2020 г. Тези промени вече са приети със законодателен акт. В допълнение правителството възнамерява да приеме ново пенсионно законодателство, което да запази разходите за пенсии сравнително непроменени като процент от БВП. Прогнозата за по-висок дефицит в пролетната прогноза на Комисията за 2021 г., в сравнение с програмата за конвергенция на Румъния, произтича от факта, че планираната консолидация не е напълно подкрепена от приетите или оповестени по правдоподобен начин мерки и следователно не можеше да бъде взета предвид в прогнозата на Комисията. Комисията предвижда структурният дефицит на Румъния да нарасне с 0,7 процентни пункта от БВП през 2021 г., 0,5 процентни пункта от БВП през 2022 г. , както и да се влоши с 0,1 процентни пункта от БВП през 2023 г. и 0,4 процентни пункта от БВП през 2024 г.

               (15)Бюджетният дефицит на сектор „Държавно управление“ бе в размер на 34,7 % от БВП в края на 2018 г., 35,3% от БВП в края на 2019 г. и 47,3% от БВП в края на 2020 г. Съгласно пролетната прогноза на Комисията за 2021 г. се предвижда той да нарасне до 49,7 % от БВП в края на 2021, 52,7 % от БВП в края на 2022 and 59,5 % от БВП в края на 2024 г., като така за пръв път се доближи до референтната стойност от 60 % от БВП съгласно Договора в отсъствието на допълнителни корективни мерки към тези, които вече са приети или оповестени по правдоподобен начин.

               (16)Анализът на средносрочната до дългосрочната устойчивост на дълга, актуализиран след пролетната прогноза на Комисията за 2021 г., потвърждава, че рисковете пред устойчивостта са високи в средносрочен план. Съгласно базовата 10-годишна прогноза съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП ще продължи да нараства през периода на прогнозата и ще достигне равнище близо до 90 % от БВП. Факторите за рисковете пред устойчивостта на дълга са големите бюджетни дефицити, разходите, свързани със застаряването на населението, и уязвимостта на развитието на дълга спрямо макроикономически сътресения. Увеличенията на пенсиите, законово приети през лятото на 2019 г., но отложени до края на 2022 г., са преобладаващият източник на рискове спрямо устойчивостта на дълга. Структурата на дълга с висок дял, деноминиран в чуждестранна валута, и значителен дял, държан от чуждестранни лица, добавя към рисковете по отношение на устойчивостта на дълга, при все че интервенциите на Националната банка на Румъния на вторичния пазар спомогнаха за запазването на правителствените разходи за заеми на благоприятни равнища през 2020 г. Осен това са налице рискове, свързани с условни задължения, произтичащи от държавни гаранции (1,4 % от БВП), предоставени на фирмите и самонаетите лица по време на кризата, свързана с COVID-19. Предвижда се нарастване на брутните нужди от финансиране. Обратно на това, реформите и инвестициите в рамките на Next Generation EU, ако бъдат ефективно извършени, се очаква да имат положително въздействие върху растежа на БВП през идните години, като така допринесат за устойчивостта на дълга.

               (17)Съгласно член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 корекцията на прекомерния дефицит трябва да бъде осъществена в годината, следваща годината на неговото установяване, освен при наличието на особени обстоятелства. Планът за корекции следва да бъде определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 1467/97, като се вземат предвид икономическата и фискалната позиция на държавата членка.

               (18)В настоящата ситуация в Румъния са налице такива особени обстоятелства. Предоставянето на Румъния на още една година, което би било в съответствие с правилото, установено в член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97, би изисквало много рязка фискална корекция и би довело до значителни загуби на БВП, което би изложило на риск икономическото възстановяване след пандемията от COVID-19. Един план за корекции с краен срок за коригиране на прекомерния дефицит до 2024 г., въпреки че все още ще изисква значителни годишни корекции, би означавал по-постепенни усилия и би постигнал добър баланс между фискалната консолидация и подкрепата за икономическото възстановяване. Новият план за корекции отчита и променената фискална позиция, включително развитието на бюджета през 2020 г. и новата бюджетна стратегия, въведена от румънското правителство. Реформите, включително тези, които подобряват управлението на публичните финанси, ще бъдат от основно значение за гарантирането на трайна корекция на прекомерния дефицит. С оглед на тези съображения и в съответствие с насоките за фискалната политика, определени в съобщението на Комисията от 3 март 2021 г., определянето на краен срок за коригиране на прекомерния дефицит до 2024 г. е обосновано.

               (19)За постигането на надежден и устойчив план за корекции в рамките на този срок Румъния ще трябва да постигне целта за номинален дефицит по консолидирания държавен бюджет от 8,0 % от БВП през 2021 г., 6,2 % от БВП през 2022 г., 4,4 % от БВП през 2023 г. и 2,9 % от БВП през 2024 г. в съответствие със собствените цели на правителството. Въз основа на прогнозата на Комисията това съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 3,4 % през 2021 г., 1,3 % през 2022 г., 0,9 % през 2023 г. и 0,0 % през 2024 г.
                  10
                Тези темпове на растеж на нетните първични държавни разходи ще бъдат основният показател, използван за оценка на фискалното усилие, ако е необходим внимателен анализ. Съответната годишна фискална корекция на структурното салдо е в размер на 0,7 % от БВП през 2021 г., 1,8 % от БВП през 2022 г., 1,7 % от БВП през 2023 г. и 1,5 % от БВП през 2024 г.

               (20)За да бъде оценено потенциалното въздействие на цялостната фискална политика върху производството в настоящия момент, значителните плащания от бюджета на ЕС (по линия на Механизма и други структурни фондове на ЕС) следва да бъдат включени в съответните съвкупни разходи като мярка на фискалната позиция
                  11
               . Въз основа на това се очаква средствата на Съюза да окажат значително положително въздействие върху румънската икономика през идните години. По-конкретно инвестициите и реформите, подкрепяни от Механизма, предоставят възможност на Румъния да подобри основната си фискална позиция в средносрочен план, като същевременно продължава да подкрепя растежа и създаването на работни места.

               (21)Мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират трайна корекция във връзка с прекомерния дефицит, като същевременно са насочени към подобряване на качеството на публичните финанси и увеличаване на потенциала за икономически растеж на икономиката. Реформите от фискален и по-широк икономически характер, включително реформите на пенсионната система, данъчната администрация, заплатите в публичния сектор и управлението на държавните предприятия, следва да подкрепят усилията за фискална консолидация и да я направят устойчива.

               (22)От 2016 г. насам Румъния системно и многократно се отклонява от своите национални фискални правила и графика за приемането на средносрочната фискална стратегия, заложени в националната фискална рамка. В бъдеще бюджетната корекция на Румъния би била подкрепена от пълното прилагане на националната фискална рамка.

               ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               (1)Румъния следва да преодолее прекомерния дефицит най-късно до 2024 г.

               (2)Румъния следва да постигне целеви номинален дефицит по консолидирания държавен бюджет от 8,0 % от БВП през 2021 г., 6,2 % от БВП през 2022 г., 4,4 % от БВП през 2023 г. и 2,9 % от БВП през 2024 г., което съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 3,4 % през 2021 г., 1,3% през 2022 г., 0,9% през 2023 г. и 0,0% през 2024 г. Това отговаря на годишна корекция на структурното салдо в размер на 0,7% от БВП през 2021 г., 1,8 % от БВП през 2022 г., 1,7 % от БВП през 2023 г. и 1,5 % от БВП през 2024 г.

               (3)Румъния следва да приложи изцяло приетите вече мерки за 2021 г. Тя следва да определи и да приложи допълнителните мерки, необходими за постигане на корекцията на своя прекомерния дефицит до 2024 г. Мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират устойчива корекция, като същевременно подкрепят растежа. Всички извънредни приходи следва да се използват за намаляване на дефицита по консолидирания държавен бюджет.

               (4)Съветът определя 15 октомври 2021 г. като краен срок за Румъния да предприеме ефективни действия и, в съответствие с член 3, параграф 4а от Регламент (ЕО) № 1467/97, да докладва за консолидационната стратегия, предвидена за постигане на поставените цели. След тази дата Румъния следва да докладва за напредъка по прилагането на настоящата препоръка най-малко на всеки шест месеца до пълното преодоляване на прекомерния дефицит.

               Освен това Румъния следва да гарантира пълното и ефективно прилагане на националната фискална рамка. За да се гарантира успехът на средносрочната фискална стратегия, ще бъде важно също така фискалната консолидация да бъде подкрепена с всеобхватни реформи.

               Адресат на настоящата препоръка е Румъния.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        COM/2020/91 final.

                     (2)

                        OВ L 110, 8.4.2020 г., стр. 58.

                     (3)

                        OВ C 116, 8.4.2020 г., стр. 1.

                     (4)

                        Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

                     (5)

                        COM/2020/123 final.

                     (6)

                        Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1).

                     (7)

                        COM/2020/752 final.

                     (8)

                        COM/2021/105 final.

                     (9)

                        Съобщение на Комисията „Координация на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа за възстановяването и модернизиране на нашата икономика“, Брюксел, 2.6.2021 г., COM(2021)500 final.

                     (10)

                        Нетните първични разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (11)

                        Цялостната фискална позиция се измерва чрез сравняване на промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите, но включително промените в разходите, финансирани от Механизма и друга безвъзмездна финансова подкрепа от Европейския съюз) с 10-годишния среден потенциален темп на растеж. Тази оценка обаче не включва въздействието на реформите, които са част от Плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират икономическия потенциал на Румъния. Отрицателен знак за показателя съответства на излишък в растежа на първичните разходи в сравнение със средносрочния икономически растеж, което показва експанзионистична фискална политика.