title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Естония за периода 2021—2030 година

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/21

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Естония за периода 2021—2030 година
      (2019/C 297/06)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Естония представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 28 декември 2018 г. Представянето на този проект на план в областта на енергетиката и климата представлява основата и първа стъпка от постепенния процес между Комисията и държавите членки с цел приключване на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 от Комисията се изисква да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Естония, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Препоръките по-долу са въз основа на тази оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, на конкретните цели и на приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и до степента на електрическа взаимосвързаност, която държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно трансгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се вземе предвид предоставената информация за специфичните национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Естония за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Естония (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това, по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и публикува основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и, доколкото е възможно, въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  В окончателния план Естония следва да вземе предвид взаимовръзките между планираните политики и мерки, по-специално като се отчетат последиците за измеренията на декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния енергиен пазар, предизвикани от принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място. Приносът на енергийната ефективност за намаляване на зависимостта от внос на енергия и за компенсиране на въздействието от намаляването на производството на електроенергия от битуминозни шисти са важни елементи в това отношение, също така с оглед на интегрирането на нарастващия дял на енергията от възобновяеми енергийни източници и гарантирането на адекватността на производството на електроенергия в бъдеще. Въздействието на рисковете, свързани с изменението на климата, върху енергийните доставки е друга значима тема за разглеждане. Естония следва да обърне особено внимание на определянето на степента на изпълнение и на въздействията на политиките и мерките, както и на осигуряването на прогнози за емисиите на парникови газове по сектори на политиката (система за търговия с емисии, сектори за разпределяне на усилията и земеползване, промени в земеползването и горско стопанство). По подобен начин целите по измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани за другите измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било представянето на изчерпателен анализ на настоящата позиция на сектора на нисковъглеродните технологии в световния пазар, като се подчертаят областите на конкурентни преимущества и потенциалните предизвикателства и като се посочат измерими общи цели за бъдещето, както и политики и мерки за постигането им и се направят съответните връзки с политиката за предприятията и промишлеността. От полза за него би било също едно по-добро взаимодействие с кръговата икономика, подчертаващо нейния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Естония са подкрепени от оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която е публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ЕСТОНИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да изясни как планира да постигне целта си за емисиите на парникови газове, които не са обхванати от схемата на ЕС за търговия с емисии, която е 13 % под равнището от 2005 г., включително ролята на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство. Това изисква по-специално да се анализира допълнително комбинираното въздействие на планираните политики и да се прилагат правилата за отчитане съгласно Регламент (ЕС) 2018/841.

                  2.

                  Да подкрепи желаното равнище на амбиция от 42-процентен дял на енергията от възобновяеми източници за 2030 г., като принос на Естония към целта на Съюза за 2030 г. за енергия от възобновяеми източници, чрез подробни и количествено определени политики и мерки, които са в съответствие със задълженията, поискани в Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), за да даде възможност за своевременно и ефективно спрямо разходите постигане на този принос. Да предостави допълнителни подробности относно мерките за постигане на индикативната цел в сектора на отоплението и охлаждането съгласно член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001 и да гарантира, че са въведени подходящи мерки за увеличаване на енергията от възобновяеми източници, за да се постигне целта за транспорта, определена в проекта на план в съответствие с член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да предостави допълнителни подробности относно конкретните мерки, планирани да осигурят дългосрочната устойчивост на използването на биомаса в енергийния сектор, имайки предвид важният принос на биомасата в енергийния микс на Естония. Да осигури мерки относно благоприятстващите рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за възобновяема енергия съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001, включително опростяване на административните процедури.

                  3.

                  Да увеличи нивото на амбициозност за намаляване на потреблението на крайна и на първична енергия през 2030 г. с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията, необходими за постигане на целта на Съюза за 2030 г. за енергийната ефективност. Да го подкрепи с политики и мерки, които биха осигурили допълнителни икономии на енергия до 2030 г. В окончателния план да включи всички политики и мерки, планирани за постигане на кумулативната цел за икономии, с реалистичен график за изпълнение и с ясна оценка на техните инвестиционни нужди.

                  4.

                  Да конкретизира мерките за осигуряване на адекватност на производството на електроенергия с оглед на амбициозната цел за енергията от възобновяеми източници, включително мерки за реакцията на потреблението и за съхранението.

                  5.

                  Определяне на ориентирани към бъдещето общи и конкретни цели по отношение на пазарната интеграция, по-специално мерки за развитие на по-конкурентни пазари на дребно и повишаване на степента на ангажираност на потребителите на пазара на дребно.

                  6.

                  Допълнително да уточни националните общи и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати от сега до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да подкрепи тези общи цели с конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  7.

                  Да засили вече съществуващите добри условия на регионално сътрудничество между балтийските държави (Естония, Латвия и Литва); да ги разшири до нови области и да разшири географския обхват, за да бъдат включени държавите от Северна Европа (Дания, Финландия, Исландия, Норвегия и Швеция). Регионалният обмен следва да бъде съсредоточен в областта на вътрешния енергиен пазар и енергийната сигурност с оглед на промените в електроенергийните системи за приемане на по-голям дял електроенергия от възобновяеми източници, което ще увеличи вноса/износа на електроенергия и ще повиши необходимостта от гъвкавост на системата, както и в областта на декарбонизацията на транспортния сектор и научните изследвания.

                  8.

                  Да предостави общ преглед на инвестициите, необходими за модернизиране на икономиката си чрез постигане на целите си в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции, включително подходящо финансиране на национално и регионално равнище и на равнището на Съюза.

                  9.

                  Да изброи предприетите действия и плановете за постепенно прекратяване на енергийните субсидии, по-специално за изкопаемите горива.

                  10.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, като представи данни за въздействието върху замърсяването на въздуха при различните сценарии, осигури подкрепящи прогнози за замърсителите на въздуха и разгледа полезните взаимодействия и ефектите на взаимно компенсиране.

                  11.

                  Да интегрира по-добре аспектите, свързани със справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния елемент, заетостта и уменията. Да доразвие подхода за справяне с въпросите на енергийната бедност, включително като подчертае използването на мерки за енергийна ефективност за намаляване на енергийната бедност, както се изисква в Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 277.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1005 final.

         (5)  COM (2019) 506 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 277.

         (7)  SWD(2019) 277.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Литва за периода 2021—2030 година

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/56

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Литва за периода 2021—2030 година
      (2019/C 297/15)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Литва представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 17 декември 2018 г. Представянето на този проект на план в областта на енергетиката и климата представлява основата и първа стъпка от постепенния процес между Комисията и държавите членки с цел приключване на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 от Комисията се изисква да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Литва, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Препоръките по-долу са въз основа на тази оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, на конкретните цели и на приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и до степента на електрическа взаимосвързаност, която държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно трансгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се вземе предвид предоставената информация за специфичните национални обстоятелства. Окончателният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Литва за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Литва (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това, по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и публикува основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и, доколкото е възможно, въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  Окончателният план следва да се гради върху и да разработва взаимодействията между различните политики и мерки във всички измерения на Енергийния съюз, които вече са представени за енергийната ефективност, енергията от възобновяеми източници и секторите, които не са обхванати от системата на ЕС за търговия с емисии. В проекта на план също така се признава значението за енергийната сигурност на енергията от възобновяеми източници и мерките за енергийна ефективност, които следва да бъдат доразвити в окончателния план. По подобен начин в окончателния план трябва да се разгледа ролята на измерението на вътрешния пазар и на измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността за подкрепата на усилията, планирани за другите измерения на Енергийния съюз. Разглеждането на полезните взаимодействия между сектора на ЗПЗГС и регламента за разпределянето на усилията, както и въздействието върху сектора на LULUCF от увеличеното използване на биомаса за производство на енергия също са важни части на окончателния план.

                  (14)

                  От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било представянето на изчерпателен анализ на настоящата позиция на сектора на нисковъглеродните технологии в световния пазар, като се подчертаят областите на конкурентни преимущества и потенциалните предизвикателства и като се посочат измерими общи цели за бъдещето, както и политики и мерки за постигането им и се направят съответните връзки с политиката за предприятията и промишлеността. От полза за него би било също едно по-добро взаимодействие с кръговата икономика, подчертаващо нейния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Литва са подкрепени от оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която е публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА ЛИТВА ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да доразвие своята стратегия за постигане на целта си за 2030 г. от –9 % в сравнение с 2005 г. по отношение на парниковите газове за секторите, които не са обхванати от системата на ЕС за търговия с емисии. Това включва определяне на ролята на сектора на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство на базата на правилата за отчитане съгласно Регламент (ЕС) 2018/841, както и допълнително определяне на планираните политики.

                  2.

                  Да подкрепи желаното равнище на амбиция на Литва от 45 %-ен дял на енергията от възобновяеми източници за 2030 г., представен в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата като принос към целта на Съюза за 2030 г. за енергия от възобновяеми източници, чрез подробни и количествено определени политики и мерки, които са в съответствие със задълженията, определени в Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), за да даде възможност за своевременно и ефективно спрямо разходите постигане на този принос. Да включи индикативна крива, която да достига до всички референтни точки съгласно член 4, буква а) (2) от Регламент (ЕС) 2018/1999. Да включи мерки за постигане на целта за транспорта, определена в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата и в съответствие с член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да представи допълнителни подробности относно опростяването на административните процедури и относно благоприятстващите рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за възобновяема енергия съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  3.

                  Значително да повиши равнището на своята амбициозност за намаляване на потреблението на крайна и на първична енергия през 2030 г., както и да предложи по-амбициозни политики и мерки, които биха довели до допълнителни икономии на енергия, за да се постигне целта на Съюза за 2030 г. за енергийната ефективност. Да изрази приносът си към националната енергийна ефективност като абсолютна стойност на потреблението на първична и на крайна енергия през 2030 г. Да предостави повече информация за политиките и мерките за енергийната ефективност, като посочи кои от тях ще продължат след 2020 г., какви нови политики ще бъдат въведени след 2020 г. и какво ще е тяхното въздействие. По-специално, да разгледа въвеждането на допълнителни мерки за енергийната ефективност, насочени към транспортния сектор.

                  4.

                  Да посочи мерките в подкрепа на целите на енергийната сигурност по отношение на диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки за осигуряване на гъвкавост и достатъчност на производството на електроенергия в контекста на амбициозната цел за енергията от възобновяеми източници, като например допълнителни мерки за реакцията на потреблението и за съхранението на енергия. Да вземе предвид на регионалния контекст и действителния потенциал на интерконекторите и на генериращите мощности в съседните държави, когато се оценява ресурсната достатъчност в електроенергийния сектор.

                  5.

                  Да определи ориентирани към бъдещето общи и конкретни цели по отношение на пазарната интеграция, по-специално мерки за развитие на по-конкурентни пазари на едро и дребно, включително отбелязване на напредък към цени, напълно основани на пазара.

                  6.

                  Да уточни националните общи цели и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани конкретно с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати между 2020 г. и 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да подкрепи тези общи цели с конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  7.

                  Да засили вече съществуващите добри условия на регионално сътрудничество между балтийските държави (Естония, Латвия и Литва), като ги разшири до нови области и разшири географския обхват, за да се включват държавите от Северна Европа (Дания, Исландия, Норвегия, Финландия и Швеция). Регионалният обмен следва да бъде съсредоточен в областта на вътрешния енергиен пазар и енергийната сигурност с оглед на промените в електроенергийните системи за приемане на по-голям дял електроенергия от възобновяеми източници, което ще увеличи вноса/износа на електроенергия и ще повиши необходимостта от гъвкавост на системата, както и в областта на декарбонизацията на транспортния сектор и регионалното сътрудничество в научните изследвания.

                  8.

                  Да разшири анализа си на инвестициите, необходими за модернизиране на икономиката си чрез постигане на целите си в областта на енергетиката и климата, и да предостави допълнителна информация относно източниците на тези инвестиции, включително подходящо финансиране на национално и регионално равнище и на равнището на Съюза.

                  9.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено субсидиите за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  10.

                  Да включи анализ на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, като представи данни за въздействието върху замърсяването на въздуха при различните сценарии, осигури подкрепяща информация и разгледа полезните взаимодействия и ефектите на взаимно компенсиране.

                  11.

                  Да интегрира по-добре аспектите, свързани със справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния елемент, заетостта и уменията. Да доразвие подхода за справяне с въпросите на енергийната бедност, включително като посочи целите и предвиденото въздействие от планираните политики и мерки, както се изисква в Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 228.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1014 final.

         (5)  COM (2019) 515 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 228.

         (7)  SWD(2019) 228.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Унгария за периода 2021-2030 г.

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/64

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Унгария за периода 2021-2030 г.
      (2019/C 297/17)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към посочения регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Унгария представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 31 януари 2019 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първата стъпка от повтарящия се процес, протичащ между Комисията и държавите членки и предназначен за окончателното оформяне на плановете и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на националния интегриран план в областта на енергетиката и климата на Унгария, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията може да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на целите на Енергийния съюз, и по-специално на целите на Съюза за енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност за 2030 г., както и равнището на междусистемната електроенергийна свързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общи цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да бъдат необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере количествено определен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на интегрирания национален относно енергетиката и климата план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на целите на Съюза, като в съответните случаи се отчита представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за разходноефективни икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че са взели предвид по подобаващ начин принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, в частност като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за разходноефективното постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и преодоляване на енергийната бедност.

                  (8)

                  По силата на Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Унгария за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Унгария (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  В съответните случаи държавите членки следва да представят в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализираните им впоследствие версии същите данни, които представят пред Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и – когато има такива – на европейски статистически данни е много важно също за изчисляването на база за моделирането и прогнозирането. Употребата на европейски статистически данни ще осигури по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и – доколкото е възможно – въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, публикуван заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  Някои от взаимодействията между политиките вече са отразени в плана на равнището на целите, но в окончателния план Унгария следва да доразвие своята оценка на взаимовръзките между политиките и мерките и да опише какво възнамерява да предприеме в това отношение. По-конкретно, Унгария следва да доразвие темата за полезните взаимодействия между измеренията на декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния пазар и принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, като обясни по какъв начин енергийната ефективност допринася за разходноефективното постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика. Взаимодействията между производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници и насърчаването на електромобилността и развитието на електроенергийната мрежа са елементи, които следва да бъдат доразвити в окончателния план. Аналогично, връзката между предвиденото нарастване на използването на биомаса в сектора за отопление и охлаждане и отчитаните емисии и поглъщанията, дължащи се на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство, както и изискванията за устойчивост следва да бъдат доуточнени в окончателния план. Освен това, целите по измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани за другите измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  Полезно за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било в него да се представи цялостен анализ на сегашното положение на сектора на нисковъглеродните технологии на световния пазар, в който се изтъкват областите на конкурентни предимства и потенциални предизвикателства и се посочват измерими цели за бъдещето развитие, както и политики и мерки за тяхното постигане, като се правят съответните връзки към политиката за предприятията и промишлеността. От полза за него би било също едно по-добро взаимодействие с кръговата икономика, подчертаващо нейния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Унгария са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА УНГАРИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да повиши равнището на амбициозност за 2030 г., като предвиди дял на възобновяемата енергия от най-малко 23 % като принос на Унгария за постигането на целта на Съюза за възобновяемата енергия за 2030 г., изчислен по формулата от приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999. Да включи индикативна крива в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999 в съответствие с този дял, с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за колективно постигане на тази цел. Да представи подробни политики и мерки, подкрепени с подробни количествени данни, които са съобразени със задълженията по Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), за навременното и разходноефективно осигуряване на този принос. Да повиши равнището на амбициозност в сектора на отоплението и охлаждането, за да постигне индикативната цел по член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001, и да предвиди мерки за постигането на целта за транспорта, заложена в нейния план в съответствие с член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да предостави допълнителни подробности относно конкретните мерки за гарантиране на устойчивостта на доставките и на употребата на биомаса в енергийния сектор, имайки предвид важния принос на биомасата в енергийния микс на Унгария, особено в сектора на отоплението и охлаждането. Да въведе мерки за преодоляване на административната тежест и мерки, свързани с благоприятните рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за енергия от възобновяеми източници, съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  2.

                  Да увеличи значително равнището на амбициозност за намаляване на крайното и първичното енергийно потребление през 2030 г. с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за 2030 г. за енергийната ефективност. Да предложи по-амбициозни политики и мерки, които биха осигурили допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Да направи в окончателния план ясно разграничение между съществуващи и допълнителни политики и мерки и да предостави по-пълна оценка на въздействието на планираните инициативи и по-добра прогноза за очакваните икономии на енергия.

                  3.

                  Да определи мерките в подкрепа на целите за енергийна сигурност относно диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки, осигуряващи гъвкавост, и стратегията за осигуряване на дългосрочни доставки на ядрени материали и горива, по-конкретно предвид увеличаването на нейните мощности за производство на атомна енергия.

                  4.

                  Да предостави допълнителни подробности и перспективни общи и конкретни цели за интеграцията на пазара и да представи подходящи политики и мерки за постигането им. Освен това, да даде възможност на мрежовите оператори да възстановят всички свои обосновани и ефикасно направени разходи и да им предостави достъп до ефективен съдебен контрол на решенията на регулатора. Да опише стратегията и графика за постигането на напълно пазарни цени.

                  5.

                  Да доуточни количествено националните общи цели и конкретни цели за финансиране в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Да предвиди за постигането на тези общи цели конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  6.

                  Да продължи консултациите със съседните държави членки и регионалното сътрудничество в рамките на групата на високо равнище за свързаност в Централна и Югоизточна Европа (CESEC) и в контекста на Вишеградската група, в която участват Чехия, Унгария, Полша и Словакия. Акцентът при регионалните форми на обмен би могъл да бъде върху по-нататъшната интеграция във вътрешния енергиен пазар, декарбонизацията и разгръщането на възобновяеми енергийни източници, както и върху научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, като се вземат предвид общите предизвикателства и споделените цели. Това включва оценка на адекватността на системата, справедливия преход и промените в енергийната система, необходими за поемане на по-висок дял от енергия от възобновяеми източници, както и други прогнозирани промени, които биха могли да повлияят на електропреносните връзки и търговията с електроенергия в региона.

                  7.

                  Да подобри и разшири обхвата на своя анализ на нуждите от инвестиции, какъвто понастоящем се предоставя за енергийната ефективност на сградите, енергията от възобновяеми източници и електрическата мобилност, до един общ преглед на нуждите от инвестиции за модернизиране на нейната икономика чрез постигане на целите в областта на енергетиката и климата. Да предостави обща оценка на източниците на тези инвестиции, включително подходящо финансиране на национално, регионално и съюзно равнище. Да разгледа също така разходноефективното прехвърляне на емисии към други държави членки по реда на Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета (9) като източник на финансиране.

                  8.

                  Да посочи всички енергийни субсидии, като включи по-специално тези за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  9.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката в областта на качеството на въздуха и емисиите във въздуха с повече количествена информация, включваща най-малко изискваната информация за прогнозите относно емисиите на замърсители на въздуха при планираните политики и мерки.

                  10.

                  Да интегрира по-добре аспектите, засягащи справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки, върху социалния аспект и аспектите на заетостта и уменията. По-конкретно следва да бъде разгледано въздействието върху населението във въглеродно интензивните райони и районите с развита промишленост. Да доразвие подхода за справяне с енергийната бедност, включително като предостави специална оценка на енергийната бедност, както се изисква от Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 267.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1016 final.

         (5)  COM (2019) 517 final от 5.6.2019 г.

         (6)  SWD(2019) 267.

         (7)  SWD(2019) 267.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

         (9)  Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 26).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Португалия за периода 2021—2030 година

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/84

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Португалия за периода 2021—2030 година
      (2019/C 297/22)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към същия регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Португалия представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 31 декември 2018 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първата стъпка от повтарящия се процес, протичащ между Комисията и държавите членки и предназначен за окончателното оформяне на плановете и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Португалия, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията могат да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на общите цели на Енергийния съюз, и по-специално на конкретните цели на Съюза за 2030 г. относно енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и степента на електрическа взаимосвързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общите цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които могат да са необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере определен количествен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на националния план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на конкретните цели на Съюза, като в съответните случаи се взема предвид представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за ефективни спрямо разходите икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че правилно са отчели принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, а именно като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на снабдяването с енергия и реагиране на енергийната бедност.

                  (8)

                  Съгласно Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Португалия за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Португалия (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да отчита всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  Когато е приложимо, държавите членки следва да докладват в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализациите им през следващите години същите данни, които докладват на Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и — когато са налични — на европейски статистически данни също е от основно значение за изчисляване на базовата линия за моделирането и прогнозирането. Използването на европейски статистически данни ще позволи по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и — доколкото е възможно — въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, който се публикува заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  Португалия има последователен набор от средносрочни и дългосрочни цели за намаляване на въглеродните емисии. За да постигне амбициозните си цели за декарбонизация, Португалия смята да електрифицира икономиката си. Секторът на електроенергията се нуждае от развитие чрез изграждането на нов капацитет за производство на електроенергия от възобновяеми източници, по-специално използвайки слънчева, вятърна и водна енергия. Това развитие се отразява съществено на другите измерения на Енергийния съюз, по-специално на вътрешния пазар и на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността. Окончателният план трябва да изяснява полезните взаимодействия между измеренията на декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния пазар и принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, например да се обясни по какъв начин енергийната ефективност допринася за ефективното спрямо разходите постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика и за решаването на проблема с енергийната бедност. Целите в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да подкрепят усилията, планирани в другите измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било в него да се представи цялостен преглед на конкурентоспособността, не само на промишлените отрасли с високо енергийно потребление, но и на отрасъла на нисковъглеродните технологии, заедно с конкретен анализ на позицията на световните пазари, в който се изтъкват областите на конкурентни предимства и потенциални предизвикателства и се посочват измерими цели за бъдещето развитие и политики и мерки за тяхното постигане, заедно със съответните препратки към политиката за предприятията и промишлеността. Добре би било също така планът да включва по-подробна информация относно взаимодействието с кръговата икономика.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Португалия са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7).

            ПРЕПОРЪЧВА НА ПОРТУГАЛИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да подкрепи одобрената амбициозна цел от 47-процентен дял на енергията от възобновяеми източници за 2030 г., като принос на Португалия за постигане на целта на Съюза за 2030 г. за дела на енергията от възобновяеми източници, чрез подробни и количествено определени политики и мерки, съобразени със задълженията по Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8), по начин, който да позволи своевременното и ефективно спрямо разходите постигане на заявената от Португалия цел. Да включи в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата индикативна крива, която да достига до всички референтни стойности съгласно член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999. Да си постави по-амбициозни цели за сектора на отоплението и охлаждането, за да постигне индикативната цел по член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001, и да представи мерки, с които да изпълни целта за сектора на транспорта, заложена в нейния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата и установена съгласно член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да представи допълнителна информация относно опростяването на административните процедури и допълнително подробности относно благоприятстващите рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и общностите за възобновяема енергия съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  2.

                  Да си постави значително по-амбициозни цели за приноса си по отношение на крайното енергийно потребление предвид необходимостта да бъдат положени повече усилия за постигане на целта на Съюза за 2030 г. за енергийната ефективност, и да набележи допълнителни политики и мерки, които биха осигурили още икономии на енергия до 2030 г. Да представи подходящи количествени данни за икономиите на енергия, очаквани в резултат на планираните политики и мерки, като част от една по-подробна оценка на въздействието, и да посочи как те ще допринесат за постигането на националния принос в областта на енергийната ефективност.

                  3.

                  Да определи ориентирани към бъдещето цели и задачи по отношение на пазарната интеграция, по-специално мерките за развитие на по-конкурентни пазари на електроенергия и газ, включително за напредък към напълно пазарни цени.

                  4.

                  Да доизясни националните общи и конкретни цели за финансирането в измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати от днес до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да предвиди за постигането на тези общи цели конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  5.

                  Да засили съществуващото добро регионално сътрудничество с Испания и Франция. Регионалният обмен следва да бъде съсредоточен върху областите на вътрешния енергиен пазар и енергийната сигурност, по-специално върху трансграничните и трансрегионалните междусистемни връзки. Да обмисли засилването на мерките, свързани с регионалното сътрудничество в областите на енергията от възобновяеми източници и на енергийната ефективност.

                  6.

                  Да представи общ преглед на инвестициите, които са необходими за модернизиране на португалската икономика чрез постигане на съответните за нея цели в областта на енергетиката и климата, заложени в националния план за инвестиции. Да представи обща оценка на източниците на тези инвестиции, включително подходящо финансиране на национално, регионално и съюзно равнище. Да разгледа също така разходноефективното прехвърляне на емисии към други държави членки по реда на Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета (9) като източник на финансиране.

                  7.

                  Да изброи всички енергийни субсидии, особено тези за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за постепенното им прекратяване.

                  8.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката за качеството на въздуха и емисиите във въздуха, като представи данни за въздействието върху замърсяването на въздуха при различните сценарии, осигури подкрепяща информация и разгледа полезните взаимодействия и ефектите на взаимно компенсиране.

                  9.

                  Да съвмести по-добре социално отговорното измерение на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния живот, заетостта и придобиването на умения. Да доразвие подхода за решаване на проблема с енергийната бедност, включително чрез предоставяне на оценка на броя и вида на домакинствата, засегнати от енергийна бедност, и цели с оглед на намаляването на енергийната бедност, както се изисква от Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 272.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1021 final.

         (5)  COM (2019) 522 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 272.

         (7)  SWD(2019) 272.

         (8)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

         (9)  Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 26).


title: Препоръка на Комисията от 18 юни 2019 година по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Словения за периода 2021-2030 г.

text:
               3.9.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 297/92

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
      от 18 юни 2019 година
      по проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на Словения за периода 2021-2030 г.
      (2019/C 297/24)
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 всяка държава членка трябва да представи на Комисията проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, обхващащ периода от 2021 г. до 2030 г., съгласно член 3, параграф 1 и приложение I към посочения регламент. Първите проекти на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата трябваше да бъдат представени до 31 декември 2018 г.

                  (2)

                  Словения представи своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата на 31 декември 2018 г. Представянето на този проектоплан представлява основата и първата стъпка от повтарящия се процес, протичащ между Комисията и държавите членки и предназначен за окончателното оформяне на плановете и тяхното последващо изпълнение.

                  (3)

                  По силата на Регламент (ЕС) 2018/1999 Комисията трябва да оцени проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Комисията извърши цялостна оценка на проекта на националния интегриран план в областта на енергетиката и климата на Словения, като взе предвид относимите елементи от Регламент (ЕС) 2018/1999. Тази оценка (2) се публикува заедно с настоящата препоръка. Представените по-долу препоръки са съставени въз основа на споменатата оценка.

                  (4)

                  В частност, препоръките на Комисията може да се отнасят до: i) равнището на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на целите на Енергийния съюз, и по-специално на целите на Съюза за енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност за 2030 г., както и равнището на междусистемната електроенергийна свързаност, което държавата членка си е поставила като цел за 2030 г.; ii) политиките и мерките, отнасящи се до общи цели на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки с възможно презгранично значение; iii) всякакви допълнителни политики и мерки, които може да бъдат необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; iv) взаимодействията между и последователността на съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата в рамките на едно измерение, както и между различните измерения на Енергийния съюз.

                  (5)

                  При съставянето на препоръките Комисията взе предвид, от една страна, необходимостта да събере определен количествен планиран принос от всички държави членки, за да прецени равнището на амбициозност на равнище Съюз, и от друга страна, необходимостта да се даде достатъчно време на съответната държава членка да отдели нужното внимание на препоръките на Комисията преди окончателното оформяне на националния план.

                  (6)

                  Препоръките на Комисията по отношение на амбициите на държавите членки в областта на възобновяемата енергия следва да се основават на формула, определена в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която се основава на обективни критерии.

                  (7)

                  По отношение на енергийната ефективност препоръките на Комисията се основават на оценката на националното равнище на амбициозност, предвидено в проекта на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, в сравнение с колективното равнище на усилията, което е необходимо за постигане на целите на Съюза, като в съответните случаи се отчита представената информация за особените национални обстоятелства. Крайният национален принос в областта на енергийната ефективност следва да отразява потенциала за разходноефективни икономии на енергия и да бъде подкрепен от надеждна дългосрочна стратегия за саниране на сградите и от мерки за изпълнение на задължението за икономия на енергия, произтичащо от член 7 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3). Държавите членки следва също така да покажат, че са взели предвид по подобаващ начин принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, в частност като обяснят по какъв начин енергийната ефективност допринася за разходноефективното постигане на националните цели за конкурентоспособна нисковъглеродна икономика, сигурност на енергийните доставки и преодоляване на енергийната бедност.

                  (8)

                  По силата на Регламента за управлението държавите членки трябва да представят общ преглед на инвестициите, необходими за постигане на общите цели, конкретните цели и приноса, определени в интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции. Националните планове в областта на енергетиката и климата следва да осигуряват прозрачност и предсказуемост на националните политики и мерки, за да бъде обезпечена сигурността на инвестициите.

                  (9)

                  Същевременно, като част от цикъла на европейския семестър за 2018—2019 г., Комисията отдели голямо внимание на инвестиционните потребности на държавите членки във връзка с енергетиката и климата. Това е отразено в Доклада за Словения за 2019 г. (4) и в Препоръката на Комисията за препоръка на Съвета към Словения (5), съставени в рамките на процеса на европейския семестър. Комисията взе предвид констатациите и препоръките от последния европейски семестър в своята оценка на проектите на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Препоръките на Комисията допълват най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. Държавите членки следва също така да гарантират, че в техните интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата се вземат предвид най-актуалните специфични за всяка държава препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

                  (10)

                  Освен това по силата на Регламента за управлението всяка държава членка е длъжна надлежно да вземе предвид всякакви препоръки от Комисията в своя проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, който трябва да бъде представен до 31 декември 2019 г., а ако съответната държава членка не се съобрази с дадена препоръка или съществена част от нея, тя следва да представи и оповести основанията си.

                  (11)

                  В съответните случаи държавите членки следва да представят в своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата и актуализираните им впоследствие версии същите данни, които представят пред Евростат или Европейската агенция за околната среда. Използването на един и същ източник и – когато има такива – на европейски статистически данни е много важно също за изчисляването на база за моделирането и прогнозирането. Употребата на европейски статистически данни ще осигури по-добра съпоставимост на данните и прогнозите, използвани в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата.

                  (12)

                  В окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата трябва да бъдат включени всички елементи от приложение I към Регламент (ЕС) 2018/1999. В този контекст следва да бъдат оценени макроикономическите въздействия на планираните политики и мерки и – доколкото е възможно – въздействията им върху здравето, околната среда, заетостта, образованието, уменията и социалната сфера. Заинтересованите лица от публичния и другите сектори трябва да бъдат включени в изготвянето на окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата. Тези и други елементи са описани подробно в работния документ на службите, публикуван заедно с настоящата препоръка (6).

                  (13)

                  В окончателния план Словения трябва да покаже убедително, че всички елементи, които липсват в проекта, например оценката на въздействието и нуждите от инвестиции в сценария със съществуващите мерки, са разгледани по отношение на всички измерения. Взаимовръзките между съществуващите и планираните политики и мерки следва също да бъдат взети предвид, по-специално: полезните взаимодействия между декарбонизацията, енергийната сигурност и вътрешния пазар, от една страна, и принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място, от друга. Важни елементи, които трябва да бъдат включени в окончателния план, са също оценката дали съществуващите политики ще осигурят намаляване на използването на изкопаеми горива в енергийния сектор, както и информация за функционирането на енергийния пазар. Аналогично, целите в рамките на измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността трябва да са в основата на усилията, планирани по други измерения на Енергийния съюз.

                  (14)

                  Полезно за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било в него да се представи цялостен анализ на сегашното положение на сектора на нисковъглеродните технологии на световния пазар, в който се изтъкват областите на конкурентни предимства и потенциални предизвикателства. Положително би се отразило наличието на измерими цели за бъдещото развитие, определени на тази основа, както и на политики и мерки за тяхното постигане, осъществяващи подходящи връзки с политиката за предприятията, промишлеността и образованието. От полза за окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата би било също едно по-добро взаимодействие с кръговата икономика, подчертаващо нейния потенциал за намаляване на емисиите на парникови газове.

                  (15)

                  Препоръките на Комисията към Словения са подкрепени с оценката на нейния проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, публикувана заедно с настоящата препоръка (7),

            ПРЕПОРЪЧВА НА СЛОВЕНИЯ ДА ПРЕДПРИЕМЕ ДЕЙСТВИЯ СЪС СЛЕДНИТЕ ЦЕЛИ:

                  1.

                  Да посочи разходноефективни допълнителни политики и мерки, по-специално по отношение на сградите, с оглед на целта за намаляване на емисиите на парникови газове през 2030 г. с 15 % спрямо 2005 г. в секторите извън схемата за търговия с емисии на ЕС, както и на съответния ангажимент съгласно Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета (8) емисиите от земеползването, промените в земеползването и горско стопанство да не надвишават поглъщанията.

                  2.

                  Да повиши значително равнището на амбициозност за 2030 г., като предвиди дял на енергията от възобновяеми източници от най-малко 37 % като принос на Словения за постигането на целта на Съюза за възобновяемата енергия за 2030 г., съгласно формулата от приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999 и след надлежно отчитане на съответните обстоятелства и националните ограничения. Да включи индикативна крива в окончателния интегриран национален план в областта на енергетиката и климата, която да достига всички референтни стойности по член 4, буква а), подточка 2) от Регламент (ЕС) 2018/1999 в съответствие с този дял, с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за колективно постигане на тази цел. Да представи подробни политики и мерки, подкрепени с подробни количествени данни, които са съобразени със задълженията по Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (9), за навременното и разходноефективно осигуряване на този принос. Да гарантира, че целта за 2020 г. за енергията от възобновяеми източници, определена в приложение I към Директива № 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10), е изцяло изпълнена и от 2021 г. нататък ще се използва като базова стойност, и да обясни как възнамерява да постигне и поддържа този базов дял. Да повиши равнището на амбициозност в сектора на отоплението и охлаждането, за да постигне индикативната цел по член 23 от Директива (ЕС) 2018/2001 и целта за транспорта по член 25 от Директива (ЕС) 2018/2001. Да представи конкретни мерки за опростяването на административните процедури и за благоприятните рамки за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и за общностите за енергия от възобновяеми източници съгласно членове 21 и 22 от Директива (ЕС) 2018/2001.

                  3.

                  Да увеличи значително равнището на амбициозност за намаляване на първичното енергийно потребление през 2030 г. с оглед на необходимостта от повишаване на равнището на усилията за постигане на целта на Съюза за 2030 г. за енергийната ефективност. Да изрази своя принос под формата на крайно енергийно потребление. Да предложи по-амбициозни политики и мерки, които биха осигурили допълнителни икономии на енергия до 2030 г. Да посочи политики и мерки за целия период 2021—2030 г., включително тяхното въздействие под формата на очаквани икономии на енергия, и график за изпълнение.

                  4.

                  Да определи мерки в подкрепа на целите за енергийна сигурност по отношение на диверсификацията и намаляването на енергийната зависимост, включително мерки за осигуряване на гъвкавост.

                  5.

                  Да определи перспективни общи и конкретни цели по отношение на пазарната интеграция, по-специално мерките за развитие на по-конкурентни пазари на едро и на дребно.

                  6.

                  Да уточни националните общи цели и конкретни цели за финансирането в областта на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността, свързани специално с Енергийния съюз, които трябва да бъдат постигнати в периода от 2023 до 2030 г., така че да бъдат лесно измерими и пригодни да подпомагат постигането на целите в другите измерения на интегрирания национален план в областта на енергетиката и климата. Да предвиди за постигането на тези общи цели конкретни и подходящи политики и мерки, включително тези, които трябва да бъдат разработени в сътрудничество с други държави членки, например Стратегическия план за енергийните технологии.

                  7.

                  Да проведе цялостна процедура на консултации със съседните държави и други държави членки с цел насърчаване на постигането на целите на Енергийния съюз по оптимален от гледна точка на разходите начин. Да проучи допълнително презграничния потенциал и макрорегионалните аспекти на една координирана политика в областта на енергетиката и климата, по-специално в района на Адриатическо море, с цел намаляване на въглеродния отпечатък на този район и прилагане на екосистемен подход.

                  8.

                  Да предостави общ преглед на инвестициите, необходими за модернизиране на икономиката ѝ чрез постигане на нейните цели в областта на енергетиката и климата, както и обща оценка на източниците на тези инвестиции, включително подходящо финансиране на национално и регионално равнище и на равнището на Съюза. Да разгледа също така разходноефективното прехвърляне на емисии към други държави членки по реда на Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета (11) като източник на финансиране.

                  9.

                  Да посочи всички енергийни субсидии, като включи по-специално тези за изкопаеми горива, както и предприетите действия и планове за прекратяването им.

                  10.

                  Да допълни анализа на взаимодействията с политиката в областта на качеството на въздуха и емисиите във въздуха с повече количествена информация, включваща най-малко изискваната информация за прогнозите относно емисиите на замърсители на въздуха при планираните политики и мерки.

                  11.

                  Да интегрира по-добре аспектите, свързани със справедливостта и честността на прехода, по-специално като предостави повече информация за въздействието на планираните цели, политики и мерки върху социалния елемент, заетостта и уменията, по-специално във връзка с постепенното прекратяване на използването на въглища в производството на електроенергия. Да доразвие подхода за справяне с енергийната бедност, в т.ч. чрез определяне на оценката, изисквана по силата на Регламент (ЕС) 2018/1999.

         Съставено в Брюксел на 18 юни 2019 година.

               За Комисията

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

         (2)  SWD(2019) 271.

         (3)  Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (ОВ L 315, 14.11.2012 г., стр. 1).

         (4)  SWD (2019) 1023 final.

         (5)  COM (2019) 524 final от 5 юни 2019 г.

         (6)  SWD(2019) 271.

         (7)  SWD(2019) 271.

         (8)  Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за включването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство в рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 и Решение № 529/2013/ЕС (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 1).

         (9)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

         (10)  Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО (ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 16).

         (11)  Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 26).


title: Препоръка на Европейската централна банка от 19 март 2020 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Latvijas Banka (ЕЦБ/2020/14) 2020/C 98/01

text:
               25.3.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 98/1

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
      от 19 март 2020 година
      до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Latvijas Banka (ЕЦБ/2020/14)
      (2020/C 98/01)
      УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
      като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица е еврото, се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

                  (2)

                  Мандатът на сегашните външни одитори на Latvijas Banka ще изтече след одита за финансовата 2019 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2020 година.

                  (3)

                  Latvijas Banka избра SIA Ernst & Young Baltic за свои външни одитори за финансовите години от 2020 до 2024,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
      Препоръчва се назначаването на SIA Ernst & Young Baltic за външни одитори на Latvijas Banka за финансовите години от 2020 до 2024.

         Съставено във Франкфурт на Майн на 19 март 2020 година.

               Председател на ЕЦБ

            Christine LAGARDE