title: ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА относно ускоряване на процедурите за издаване на разрешения за проекти за енергия от възобновяеми източници и улесняване на споразуменията за закупуване на електроенергия

text:
               ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА

               от 18.5.2022 година

               относно ускоряване на процедурите за издаване на разрешения за проекти за енергия от възобновяеми източници и улесняване на споразуменията за закупуване на електроенергия

               ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,

               като има предвид, че:

               (1)Енергията от възобновяеми източници е в основата на прехода към чиста енергия, необходим за постигане на целите на Европейския зелен пакт, за осигуряване на достъпни цени на енергията и за намаляване на зависимостта на Съюза от изкопаеми горива и внос на енергия.

               (2)Енергията от възобновяеми източници носи множество ползи за гражданите на Съюза: допринася за справяне с изменението на климата, подпомага опазването на околната среда, създава икономически растеж и работни места и допринася за водещите позиции на Съюза в областта на технологиите и промишлеността и за повишаването на устойчивостта на икономиката на Съюза.

               (3)На енергийния сектор се дължат над 75 % от общите емисии на парникови газове в Съюза. Поради това ускоряването на производството на енергия от възобновяеми източници, както и разработването и внедряването на инсталации за енергия от възобновяеми източници е от жизненоважно значение, за да може Съюзът да постигне целта си за 2030 г. по отношение на енергията от възобновяеми източници, и е принос за постигането на целта на Съюза за 2030 г. за намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 55 % в съответствие с Регламент (ЕС) 2021/1119 на Европейския парламент и на Съвета
                  1
               .

               (4)Бързото увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници е от решаващо значение за решаването на проблема с високите цени на енергията. Намалените постоянни разходи и почти нулевите променливи разходи за енергия от възобновяеми източници означават, че разходите за този вид електроенергия са били по-стабилни и по-ниски от разходите за изкопаеми горива. Ускореното внедряване на възобновяеми енергийни източници ще намали зависимостта на Съюза от (предимно внасяните) изкопаеми горива.

               (5)Както се признава в съобщението „REPowerEU: Съвместни европейски действия за по-сигурна и устойчива енергия на достъпни цени“ (съобщение REPowerEU)
                  2
               , бързото увеличаване на използването на енергия от възобновяеми източници е от основно значение за намаляването на зависимостта на Съюза от изкопаеми горива и за постепенното прекратяване на потреблението на руски газ. Планът REPowerEU съдържа мерки, насочени към постигането на тази цел, какъвто е случаят и с европейския семестър, в чийто контекст се предлагат специфични за всяка държава препоръки относно издаването на разрешения, съобразени с обстоятелствата в отделните държави членки.

               (6)В съобщението REPowerEU беше представена също инициатива за ускоряване на използването на водород, с която се удвояват целите за 2030 г. относно водорода от възобновяеми източници, за да се намали външната зависимост на Съюза от вноса на изкопаеми горива. За да произвежда 10 милиона тона водород от възобновяеми източници, Съюзът ще се нуждае от допълнителни мощности за възобновяема енергия от 80 GW до 2030 г.

               (7)Проектите за енергия от възобновяеми източници по принцип се нуждаят от разрешение, за да могат да извършват предвидената дейност. Процедурите за издаване на разрешения помагат да се гарантира, че проектите са безопасни и сигурни. Сложността, разнообразието и прекомерната продължителност на тези процедури обаче представляват съществена пречка за необходимото бързо внедряване на енергията от възобновяеми източници и за постигането на по-достъпна, сигурна и устойчива енергийна система на Съюза.

               (8)Забавянията при обработването на разрешенията за проекти излагат на риск навременното постигане на целите в областта на енергетиката и климата и увеличават разходите за проектите, необходими за това. Забавянията могат да доведат и до внедряване на инсталации за енергия от възобновяеми източници с по-ниска от възможната ефективност, тъй като иновациите в тази област са много динамични.

               (9)Тези пречки бяха вече установени в Директива 2001/77/ЕО на Европейския парламент и на Съвета
                  3
               , с която от държавите членки се изисква да извършат оценка на процедурите за издаване на разрешения, с цел да се намалят регулаторните и нерегулаторните пречки пред производството на електроенергия от възобновяеми източници. С Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета
                  4
                бяха въведени изисквания за опростяване на административните процедури за разработчиците на проекти за енергия от възобновяеми източници. С Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
                тези изисквания се засилват. Тяхното пълно и бързо транспониране от всички държави членки значително спомага за съкращаването на административните процедури и е въпрос от първостепенен приоритет, който не търпи отлагане.

               (10)Комисията подкрепя държавите членки чрез Инструмента за техническа подкрепа
                  6
               , като осигурява специално разработен технически експертен опит за разработването и осъществяването на реформи, включително такива, които рационализират рамката за процедурите за издаване на разрешения за проекти за енергия от възобновяеми източници и насърчават използването на корпоративни споразумения за закупуване на енергия от възобновяеми източници. Техническата подкрепа включва например укрепване на административния капацитет, хармонизиране на законодателни уредби и споделяне на съответните най-добри практики.

               (11)Сроковете за процеса на издаване на разрешения, посочени в Директива (ЕС) 2018/2001, се прилагат, без да се засягат задълженията съгласно действащото право на Съюза в областта на околната среда, обжалването по съдебен ред, правните средства за защита и другите производства пред съд или правораздавателен орган, както и алтернативни механизми за разрешаване на спорове, включително процедури за жалби, извънсъдебно обжалване и средства за защита, и могат да бъдат удължавани за продължителността на тези процедури.

               (12)Липсата на общественото приемане на проектите за енергия от възобновяеми източници е друга значителна пречка за изпълнението на такива проекти в много държави членки. За бъде преодолян този проблем, нуждите и гледните точки на гражданите и заинтересованите обществени групи следва да се вземат предвид на всички етапи на развитието на проекти за енергия от възобновяеми източници — от разработването на политики до пространственото планиране и разработването на проектите — и следва да се насърчават добрите практики за гарантиране на справедливо разпределение на различните въздействия на инсталациите сред местното население.

               (13)Повечето от пречките във връзка с издаването на разрешения за проекти за енергия от възобновяеми източници и свързаната с тях мрежова инфраструктура, както и добрите практики за тяхното преодоляване, са установени на равнището на държавите членки.

               (14)Значението на административните пречки нарасна, тъй като по отношение на други пречки бяха постигнати подобрения, като например технологичните разходи, които драстично намаляха през последните десет години, или проблемите с финансирането, които бяха облекчени от намаляването на разходите и нарастващия брой корпоративни споразумения за закупуване на енергия от възобновяеми източници.

               (15)Настоящата препоръка отговаря на тези опасения, като призовава за намиране на решения в рамките на съществуващата правна уредба. Тя не засяга правото на Съюза, по-специално в областта на енергетиката и околната среда, и произтичащите от него задължения. Тя не засяга също така правилата на Съюза в областта на конкуренцията, по-специално членове 101, 102 и 106 от Договора за функционирането на Европейския съюз, нито практиката на Комисията за вземане на решения при прилагането на правилата на Съюза в областта на конкуренцията.

               (16)Заедно с настоящата препоръка беше прието законодателно предложение за изменение и подсилване на разпоредбите на Директива (ЕС) 2018/2001, свързани с административните процедури. Тъй като е необходимо спешно да се ускори внедряването на проекти за енергия от възобновяеми източници, държавите членки следва да започнат възможно най-скоро да определят подходящи зони на сушата и в морето и да изготвят планове за особено подходящи зони („предпочитани зони за добив на енергия от възобновяеми източници“), в съответствие с член 15б от предложението за изменение на Директива (ЕС) 2018/2001 относно издаването на разрешения.

               (17)Морското пространствено планиране е ключов инструмент за определяне на бъдещите зони за внедряване на проекти за енергия от възобновяеми източници, както и за улесняване на многократното използване на морското пространство, включително опазването и защитата на морската среда. Съгласно Директивата за морското пространствено планиране
                  7
                от държавите членки се изисква да приемат своите национални морски пространствени планове до 31 март 2021 г. Комисията настоятелно призовава държавите членки, които все още не са приложили изцяло Директивата за МПП, да изготвят и приемат свои национални планове
                  8
               .

               (18)Пречките, произтичащи от процедурите за издаване на разрешения, могат също така да засегнат бъдещото внедряване на иновативни технологии за декарбонизация, необходими за постигане на неутралност по отношение на климата. Създаването на регулаторни лаборатории, т.е. изпитването в реална среда на иновативни технологии, продукти, услуги или подходи, които не са в пълно съответствие със съществуващата правна и регулаторна рамка, би могло да подкрепи иновациите и да улесни последващото адаптиране на регулаторната среда, с цел те да бъдат обхванати.

               (19)Разработването на проекти за енергия от възобновяеми източници, частично или изцяло финансирани чрез корпоративни споразумения за закупуване, ще спомогне за ускоряване на внедряването на енергията от възобновяеми източници. Корпоративните споразумения за закупуване също така предоставят преки ползи за крайните потребители, включително като осигуряват конкурентна и предвидима цена на енергията и допринасят за програмата за корпоративна социална отговорност на дружествата в Съюза.

               (20)Въпреки ежегодното нарастване на корпоративните споразумения за закупуване през последните пет години процентът на проектите за енергия от възобновяеми източници, финансирани пряко от корпоративни купувачи, е едва 15—20 % от годишния пазар. Използването на корпоративни споразумения за закупуване също така е ограничено главно до определени държави членки, до електроенергията като енергиен носител и до големи многонационални дружества, ориентирани към потребителите.

               (21)Заедно с настоящата препоръка Комисията предоставя в цифров вид консолидирани набори от данни за широк спектър от съответни енергийни и екологични фактори чрез Лабораторията по география на енергетиката и промишлеността
                  9
                (EIGL), за да подпомогне държавите членки при определянето на „предпочитаните зони“ за добив на енергия от възобновяеми източници с цел бързо внедряване на нови проекти за енергия от възобновяеми източници. Комисията възнамерява да доразвие този инструмент за картографиране, като включи допълнителни набори от данни и връзки към инструментите за цифрово пространствено планиране на държавите членки,

               ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               ОПРЕДЕЛЕНИЕ

               (1)За целите на настоящата препоръка и на придружаващите я насоки проектите за енергия от възобновяеми източници се разбират като обхващащи производствените съоръжения за генериране на енергия от възобновяеми източници, както са определени в Директивата за енергията от възобновяеми източници (включително под формата на водород от възобновяеми източници), както и активите, необходими за присъединяването на тези съоръжения към мрежата и за акумулирането на произведената енергия.

               ПО-БЪРЗИ И ПО-КРАТКИ ПРОЦЕДУРИ

               (2)Държавите членки следва да гарантират, че планирането, изграждането и експлоатацията на инсталации за производство на енергия от възобновяеми източници, тяхната връзка към електроенергийната, газовата и топлофикационната мрежа, както и самата мрежа заедно с активите за акумулиране, отговарят на условията за най-благоприятна налична процедура сред техните процедури за планиране и издаване на разрешения и се считат за дейности от приоритетен обществен интерес и в интерес на обществената безопасност, с оглед на законодателното предложение за изменение и подсилване на разпоредбите на Директива (ЕС) 2018/2001, свързани с административните процедури, и без да се засяга правото на Съюза.

               (3)Държавите членки следва да установят ясно определени, ускорени и възможно най-кратки срокове за всички стъпки, необходими за издаване на разрешения за изграждане и експлоатация на проекти за енергия от възобновяеми източници, като посочат в кои случаи и при какви обстоятелства тези срокове могат да бъдат удължавани. Държавите членки следва да определят задължителни максимални срокове за всички съответни етапи на процедурата за оценка на въздействието върху околната среда. Продължителността на процедурите за издаване на разрешения за инсталиране на оборудване за слънчева енергия в изкуствени конструкции следва да бъде ограничена до максимум три месеца.

               (4)Държавите членки следва да установят срокове и да определят специални процедурни правила, за да се гарантира ефективността на съдебните производства, свързани с достъпа до правосъдие за проекти за енергия от възобновяеми източници.

               (5)Държавите членки следва да създадат един-единствен единен процес за подаване на заявления, обхващащ целия административен процес за подаване на заявления и издаване на разрешения. Едновременното подаване на заявления следва да има приоритет пред последователните заявления, ако се изискват различни разрешения, включително за имащи отношение проекти за мрежи.

               (6)Държавите членки следва да позволят на кандидатите да актуализират технологичните спецификации на своите проекти в периода между подаването на заявлението за разрешение и изграждането на проекти, за да се улесни внедряването на иновативни технологии.

               (7)При изпълнението на тези препоръки държавите членки следва да използват практиките, описани в глава I, раздел 2 от насоките, включени в приложението към настоящата препоръка.

               УЛЕСНЯВАНЕ НА УЧАСТИЕТО НА ГРАЖДАНИТЕ И ОБЩНОСТТА

               (8)Държавите членки следва да стимулират участието на гражданите, включително на домакинствата с ниски и средни доходи, и на енергийните общности, в проекти за енергия от възобновяеми източници, както и да предприемат мерки за насърчаване на прехвърлянето на ползите от енергийния преход към местните общности, като по този начин повишават общественото приемане и ангажираност.

               (9)Държавите членки следва да прилагат опростени процедури за издаване на разрешения за общностите за енергия от възобновяеми източници, включително за присъединяването към мрежата на инсталациите, притежавани от общността, и да намалят до минимум процедурите и изискванията за лицензиране на производството, включително за потребителите на собствена електроенергия от възобновяеми източници.

               (10)При изпълнението на тези препоръки държавите членки следва да използват практиките, описани в глава I, раздел 5, буква в) и раздел 6, буква а) от насоките в приложението към настоящата препоръка.

               ПОДОБРЯВАНЕ НА ВЪТРЕШНАТА КООРДИНАЦИЯ

               (11)Държавите членки следва да осигурят рационализиране и ефективна координация между националните, регионалните и общинските равнища по отношение на ролите и отговорностите на компетентните органи, както и на приложимото законодателство, разпоредби и процедури за разрешаване на проекти за енергия от възобновяеми източници.

               (12)Държавите членки следва да създадат „обслужване на едно гише“ за издаване на разрешения за проекти за енергия от възобновяеми източници, изисквани съгласно Директива (ЕС) 2018/2001, така че да се ограничи броят на участващите органи до необходимия минимум и да се постигне максимална ефективност, като се вземат предвид публичните ресурси и ползите от концентрирането на технологичния, екологичния и правния експертен опит.

               (13)Държавите членки следва да въведат правила, съгласно които липсата на отговор от страна на компетентния орган или органи в рамките на установените срокове води до приемането на дадено искане на съответния етап от процедурата за издаване на разрешение за проекти за енергия от възобновяеми източници (т.нар. „положително административно мълчание“), освен ако този отговор не се изисква от законодателството на Съюза или националното законодателство.

               (14)При изпълнението на тези препоръки държавите членки следва да използват практиките, описани в глава I, раздел 3 от насоките, включени в приложението към настоящата препоръка.

               ЯСНИ И ЦИФРОВИЗИРАНИ ПРОЦЕДУРИ

               (15)Държавите членки следва да предоставят на кандидатите ясна, пълна и прозрачна информация относно всички изисквания и процедурни етапи, включително процедурите за подаване на жалби, в началото на процедурата за издаване на разрешение за проекти за енергия от възобновяеми източници.

               (16)Държавите членки следва да въведат при издаването на разрешения изцяло цифрови процедури и електронна комуникация, които да заменят използването на хартия. Съответната информация следва да се предоставя централно на разработчиците на проекти като част от онлайн процедурен наръчник, включително образци на заявления, проучвания и данни в областта на околната среда, както и информация относно възможностите за участие на обществеността и административните такси.

               (17)При изпълнението на тези препоръки държавите членки следва да използват практиките, описани в глава I, раздел 3 от насоките, включени в приложението към настоящата препоръка.

               ДОСТАТЪЧНО ЧОВЕШКИ РЕСУРСИ И УМЕНИЯ

               (18)Държавите членки следва да осигурят достатъчен и подходящ персонал със съответните умения и квалификации за своите органи за издаване на разрешения и за органите за оценка на въздействието върху околната среда.

               (19)Държавите членки следва да използват наличните възможности за финансиране на равнището на Съюза и на национално равнище за повишаване на квалификацията и преквалификация, по-специално на регионално и местно равнище, и да обмислят създаването на алианс за секторно сътрудничество в областта на уменията, за да се преодолее недостигът на умения на персонала, работещ по процедурите за издаване на разрешения и по оценки на въздействието върху околната среда.

               (20)При изпълнението на тези препоръки държавите членки следва да използват практиките, описани в глава I, раздел 4 от насоките, включени в приложението към настоящата препоръка.

               ПО-ДОБРО ОПРЕДЕЛЯНЕ И ПЛАНИРАНЕ НА МЕСТАТА ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ПРОЕКТИТЕ

               (21)Държавите членки следва бързо да определят подходящи зони на сушата и в морето за проекти за енергия от възобновяеми източници, в съответствие с техните национални планове в областта на енергетиката и климата и с техния принос за постигане на преразгледаната цел за енергията от възобновяеми източници за 2030 г. Като част от този процес на картографиране ограничен брой ясно определени зони следва да бъдат набелязани като особено подходящи за развиването на енергията от възобновяеми енергийни източници (предпочитани зони за добив на енергия от възобновяеми източници), като същевременно се избягват във възможно най-голяма степен екологично ценните райони и се дава приоритет, наред с другото, на земи с влошено качество, които не могат да се използват в селското стопанство. За тази цел държавите членки се насърчават да използват актуализираните набори от данни, налични в Лабораторията по география на енергетиката и промишлеността
                  10
                (EIGL).

               (22)Държавите членки следва да ограничат до необходимия минимум „изключените зони“, в които не могат да бъдат развивани проекти за енергия от възобновяеми източници. Те следва да предоставят ясна и прозрачна информация с мотивирана обосновка относно ограниченията, свързани с разстоянието до жилищните зони и зоните за военно или гражданско въздухоплаване. Ограниченията следва да се основават на доказателства и да бъдат формулирани по такъв начин, че да изпълняват предназначението си, като същевременно предоставят максималното налично пространство за развитие на проекти, като се вземат предвид други ограничения на пространственото планиране.

               (23)Държавите членки следва да рационализират изискванията за оценка на въздействието върху околната среда за проектите за енергия от възобновяеми източници, доколкото това е възможно от правна гледна точка, като прилагат наличните технически насоки за съгласуване на внедряването на енергия от възобновяеми източници и законодателството на Съюза в областта на околната среда и интегрират оценката на въздействието върху околната среда с други приложими екологични оценки в обща процедура. Държавите членки следва да използват систематично определяне на обхвата
                  11
                или да го направят задължително, за да се подобри качеството на процеса на оценка на въздействието върху околната среда.

               (24)Държавите членки следва да гарантират, че отделни случаи на смърт или обезпокояване на диви птици и защитени видове съгласно Директива 92/43/ЕИО на Съвета
                  12
                не са пречка за развитието на проекти за енергия от възобновяеми източници, като изискват от тези проекти да включват, когато е целесъобразно, мерки за смекчаване на последиците с цел ефективно предотвратяване във възможно най-голяма степен на такива случаи на смърт или обезпокояване чрез мониторинг на ефективността на тези проекти и в светлината на получената от мониторинга информация да предприемат необходимите допълнителни мерки, гарантиращи, че тези случаи нямат значително отрицателно въздействие върху популацията на съответните видове. Ако това бъде направено, единични случаи на смърт или обезпокояване на отделни екземпляри не следва да се считат за умишлени и поради това не следва да попадат в обхвата на член 12, параграф 1 от Директива 92/43/ЕИО, нито в обхвата на член 5 от Директива № 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета
                  13
               .

               (25)Държавите членки следва да насърчават участието на обществеността на ранен етап за целите на определянето на пространствени планове, насърчаването на многократното използване на обекти и гарантирането на прозрачност относно това къде и как могат да се изграждат или инсталират проекти за енергия от възобновяеми източници, включително малки инсталации на общинско равнище. Държавите членки следва да се стремят към координирано планиране на мрежите и мощностите за производство на енергия от възобновяеми източници на всички равнища, включително в контекста на регионалното сътрудничество.

               (26)При изпълнението на тези препоръки държавите членки следва да използват практиките, описани в глава I, раздел 5 от насоките, включени в приложението към настоящата препоръка.

               ПО-ЛЕСНО ПРИСЪЕДИНЯВАНЕ КЪМ МРЕЖАТА

               (27)Държавите членки следва да прилагат дългосрочно планиране на мрежата и инвестиции в нея в съответствие с планираното разширяване на производствените мощности за енергия от възобновяеми източници, като вземат предвид бъдещото потребление и целта за неутралност по отношение на климата.

               (28)Държавите членки следва да установят опростени процедури за модернизиране на съществуващи централи за енергия от възобновяеми източници, включително рационализирани процедури за оценка на въздействието върху околната среда, и да приемат опростена процедура за уведомяване за присъединяването им към мрежата, когато не се очаква това да има значителни въздействия върху околната среда или обществото.

               (29)Държавите членки следва да гарантират, че системните оператори i) прилагат прозрачна и цифрова процедура за заявленията за присъединяване към мрежата; ii) предоставят информация относно преносните способности на мрежата; и iii) оптимизират използването на преносната способност на мрежата, като позволяват използването ѝ от електроцентрали, съчетаващи множество допълващи се технологии.

               (30)Държавите членки следва да осигурят правна сигурност за промяната на предназначението на тръбопроводите за природен газ към водород, като посочат ясно какви разрешения ще се изискват и като позволят запазване на завареното положение по отношение на техните съществуващи разрешения.

               (31)При изпълнението на тези препоръки държавите членки следва да използват практиките, описани в глава I, раздел 6 от насоките, включени в приложението към настоящата препоръка.

               ИНОВАТИВНИ ПРОЕКТИ

               (32)Държавите членки се насърчават да въведат регулаторни лаборатории, чрез които да се предоставят целеви освобождавания от националната, регионалната или местната законодателна или регулаторна рамка за иновативни технологии, продукти, услуги или подходи, с цел да се улесни издаването на разрешения в подкрепа на внедряването и системната интеграция на производството и акумулирането на енергията от възобновяеми източници, както и на други технологии за декарбонизация в съответствие със законодателството на Съюза.

               УЛЕСНЯВАНЕ НА СПОРАЗУМЕНИЯТА ЗА ЗАКУПУВАНЕ НА ЕЛЕКТРОЕНЕРГИЯ

               (33)Държавите членки следва бързо да премахнат всички необосновани административни или пазарни пречки пред корпоративните споразумения за закупуване на енергия от възобновяеми източници, по-специално за да ускорят използването на корпоративни споразумения за закупуване на енергия от възобновяеми източници от страна на малките и средните предприятия.

               (34)Държавите членки следва да изготвят, планират и прилагат схеми за подпомагане и гаранции за произход по такъв начин, че те да позволяват сключването на корпоративни споразумения за закупуване на енергия от възобновяеми източници, да са съвместими с тях и да ги допълват.

               (35)При изпълнението на тези препоръки държавите членки следва да използват практиките, описани в глава II от насоките, включени в приложението към настоящата препоръка.

               МОНИТОРИНГ, ДОКЛАДВАНЕ И ПРЕГЛЕД

               (36)Държавите членки следва да създадат звено за контакт, чиято задача е редовно да следи основните пречки в процеса на издаване на разрешения и да се занимава с проблемите, възникващи пред разработчиците на проекти за енергия от възобновяеми източници.

               (37)Държавите членки следва да съобщават на Комисията на всеки две години, считано от март 2023 г., като част от интегрираните национални доклади за напредъка в областта на енергетиката и климата, които се представят съгласно член 17 от Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета
                  14
               , цялата налична подробна информация относно степента на изпълнение на настоящата препоръка.

               (38)Комисията ще направи преглед на изпълнението на настоящата препоръка две години след приемането ѝ и ще прецени дали са необходими допълнителни мерки, като вземе предвид информацията, предоставена от държавите членки.

               Съставено в Брюксел на 18.5.2022 година.

                     За Комисията

                     Kadri SIMSON
                     Член на Комисията

                     (1)

                        Регламент (ЕС) 2021/1119 на Европейския парламент и на Съвета от 30 юни 2021 г. за създаване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата и за изменение на регламенти (ЕО) № 401/2009 и (ЕС) 2018/1999 (Европейски закон за климата) (ОВ L 243, 9.7.2021 г., стр. 1).

                     (2)

                        Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „REPowerEU: Съвместни европейски действия за по-сигурна и устойчива енергия на достъпни цени, COM(2022) 108 final.

                     (3)

                        Директива 2001/77/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 септември 2001 г. за насърчаване производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници на вътрешния електроенергиен пазар (ОВ L 283, 27.10.2001 г., стр. 33).

                     (4)

                        Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО (ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 16).

                     (5)

                        Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

                     (6)

                        Регламент (ЕС) 2021/240 на Европейския парламент и на Съвета от 10 февруари 2021 г. за създаване на Инструмент за техническа подкрепа.

                     (7)

                        Директива 2014/89/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 г. за установяване на рамка за морско пространствено планиране, OB L 257, 28.8.2014 г., стр. 135—145.

                     (8)

                        Вж. Доклад на Комисията за напредъка по прилагането на Директивата за МПП, COM (2022) 185 окончателен от 3 май 2022 г.

                     (9)

                  https://energy-industry-geolab.jrc.ec.europa.eu/

                     (10)

                        https://ec.europa.eu/energy-industry-geography-lab

                     (11)

                        Определяне на обхвата означава изготвяне на становище относно обхвата и степента на изчерпателност на информацията за околната среда, която трябва да бъде представена под формата на доклад за оценка на въздействието върху околната среда.

                     (12)

                        Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (ОВ L 206, 22.7.1992 г., стр. 7).

                     (13)

                        Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно опазването на дивите птици (ОВ L 20, 26.1.2010 г., стр. 7).

                     (14)

                        Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1).


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 516 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Унгария за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Унгария за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който не беше посочено, че Унгария ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Унгария за 2017 г.
                  6
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Унгария в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Унгария по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 2 май 2017 г. Унгария представи своята национална програма за реформи за 2017 г. и своята програма за конвергенция за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, което регулира ЕСИ фондовете
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми за ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки по отношение на прилагането на тези правила
                  8
               .

               (5)Спрямо Унгария понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за конвергенция за 2017 г. правителството планира номиналният дефицит да се влоши от 1,8 % през 2016 г. до 2,4 % през 2017 г. и през 2018 г., а след това постепенно да се подобри до 1,2 % от БВП до 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,7 % от БВП до 2016 г. и ревизиран на 1,5 % от БВП към 2017 г. — се очаква да бъде постигната до 2020 г. При все това въз основа на преизчисленото
                  9
                структурно салдо средносрочната бюджетна цел не може да бъде постигната през времевия хоризонт на програмата. Според програмата за конвергенция съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне постепенно до около 61 % до края на 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен, което създава рискове за изпълнението на целите по отношение на дефицита.

               (6)В програмата за конвергенция за 2017 г. се посочва, че въздействието върху бюджета на извънредния приток на бежанци и на мерките, свързани със сигурността, през 2016 г. и 2017 г. е значително и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2015 г. възлизат на 0,04 % от БВП по отношение на извънредния приток на бежанци и няма допълнителни допустими разходи във връзка с бежанските потоци през 2016 г. По отношение на свързаните със сигурността мерки допустимите допълнителни разходи възлизат на 0,04 % от БВП през 2016 г. През 2017 г. не се очаква по-нататъшно увеличение на разходите поради извънредния приток на бежанци, а допълнителното отражение върху бюджета на свързаните със сигурността мерки понастоящем се оценява на 0,14 % от БВП. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци, както и сериозната терористична заплаха са необичайни събития, тяхното въздействие върху публичните финанси на Унгария е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2016 г. бе намален, за да се вземат под внимание допълнителните разходи, свързани със сигурността. Що се отнася до 2017 г., през пролетта на 2018 г. ще бъде направена окончателната оценка, включително относно допустимите суми, въз основа на наблюдаваните данни, предоставени от унгарските органи.

               (7)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Унгария да постигне годишна фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. има риск от значително отклонение от това изискване през 2017 г.

               (8)През 2018 г., с оглед на фискалното си положение, и по-специално на равнището на дълга, Унгария се очаква да се коригира допълнително за постигане на своята средносрочна бюджетна цел за структурен дефицит от 1,5 % от БВП. Според общоприетата матрица на корекциите съгласно Пакта за стабилност и растеж тази корекция означава номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  10
               , който не надвишава 2,8 % през 2018 г. Това ще съответства на структурна корекция в размер на 1,0 % от БВП. При непроменена политика има риск от значително отклонение от това изискване през 2018 г. В същото време Унгария се очаква да спази правилото за дълга през 2017 г. и 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че ще са необходими допълнителни мерки, считано от 2017 г., за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Съгласно предвиденото в Регламент (ЕО) № 1466/97 обаче оценката на бюджетните планове и резултатите следва да взема предвид бюджетното салдо на държавите членки с оглед на цикличните условия. Както се припомня в съобщението на Комисията, придружаващо тези специфични за отделните държави препоръки, в оценката на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да се вземе предвид целта за постигане на фискална позиция, която допринася както за укрепване на протичащото в момента възстановяване, така и за осигуряване на устойчивостта на публичните финанси на Унгария. В този контекст Комисията възнамерява да използва приложимата свобода на преценка с оглед на цикличното положение на Унгария.

               (9)Конкурентоспособността и потенциалът за растеж  на Унгария са възпрепятствани от ниските частни инвестиции и ниската производителност.  Факторите с неблагоприятно въздействие върху стопанската среда и корпоративните инвестиции са свързани по-специално със слабости по отношение на институционалното функциониране и управление. Честите промени в регулаторната и данъчната среда са една от най-големите пречки пред извършването на стопанска дейност в Унгария с недостатъчно участие на заинтересованите страни и основано на факти определяне на политиките. Регулаторните пречки в сектора на услугите също ограничават динамиката на пазара и възпрепятстват инвестициите. Ограничителните разпоредби, включително в сектора на търговията на дребно, ограничават конкуренцията в сектора на услугите и оказват натиск върху бизнес климата.

               (10)Общото съотношение между данъците и БВП на Унгария продължава да е значително над това на нейните регионални партньори и все още има предизвикателства в данъчната система. Правителството намали социалноосигурителните вноски на работодателите с 5 процентни пункта през 2017 г., а за 2018 г. е планирано допълнително намаление от 2 процентни пункта. Тази мярка доведе до значително намаляване на данъчната тежест за лицата с ниски доходи, но тя продължава да е висока. Това се отнася най-вече за лицата с ниски доходи без деца, за които данъчната тежест все още е сред най-високите в ЕС. Данъчната система продължава да е сложна. Независимо от низходящата тенденция от 2013 г. насам секторните данъци — някои от които продължават да имат силно изкривяващ ефект — все още усложняват данъчната система и отслабват доверието на инвеститорите. Сложността и несигурността на данъчната система — свързана с високи разходи за спазване на изискванията и административна тежест — продължават да влияят отрицателно върху доверието на инвеститорите в Унгария.

               (11)Слабостите в институционалната ефективност оказват натиск върху бизнес климата и намаляват потенциала за растеж на икономиката. По-специално, въпреки последните подобрения и изменението на Закона за обществените поръчки, напредъкът по засилване на прозрачността и конкуренцията в областта на обществените поръчки продължава да е ограничен и все още няма конкретни доказателства. Настоящата стратегия за електронните обществени поръчки е здрава основа за подобряване на прозрачността, но нейното прилагане и въздействие върху ефективността и прозрачността трябва да бъдат наблюдавани. Корупционните рискове остават високи, като оказват неблагоприятно въздействие върху бизнес климата. Има значителни пропуски по отношение на мерките, предприети за решаване на проблема. Унгария е засегната също така от закъснения в изпълнението на своята стратегия за електронни обществени поръчки. Това забавя навременното въвеждане на електронните обществени поръчки в Унгария и подкопава целта за засилване на прозрачността и повишаване на конкуренцията.

               (12)Положението в сектора на услугите, включително търговията на дребно, все още е особено голямо предизвикателство в Унгария. През изминалата година унгарското правителство продължи да се намесва на пазари, които преди са били отворени за конкуренция, и прие нови, по-строги изисквания за пътническите транспортни услуги, извършвани от независими спедиторски центрове. Унгарското правителство не е предприело съществени стъпки за облекчаване на регулаторната среда в сектора на услугите, по-специално по отношение на търговията на дребно, публичните служби за управление на отпадъци, печата и разпространението на учебници или мобилните системи за плащане.  В сектора на търговията на дребно липсват ясни насоки относно издаването на разрешения за откриване на нови магазини с площ над 400 m². Това утежнява липсата на прозрачност и предвидимост в сектора. Регулаторните пречки, които все още са налице в сектора на услугите, включително в сектора на търговията на дребно, ограничават динамиката на пазара и възпрепятстват инвестициите, като същевременно създават несигурност за инвеститорите, по-конкретно за международните инвеститори.

               (13)В подкрепа на конкурентоспособността и потенциала за растеж на Унгария в средносрочен план от ключово значение ще бъдат структурните реформи за стимулиране на инвестициите в човешки капитал, особено в областта на образованието и здравеопазването, както и да продължи подобряването на функционирането на пазара на труда. Укрепването на социалната справедливост също ще бъде от съществено значение за постигането на по-приобщаващ растеж.

               (14)Резултатите от предоставянето на основни умения продължават да са ниски спрямо международните стандарти. Проучването PISA 2015 за образователните системи показа значително влошаване на резултатите и влиянието на социалноикономическия произход върху резултатите в сферата на образованието е едно от най-високите в ЕС. Въздействието на вида училище върху резултатите в сферата на образованието е много голямо. Намаляването на учебните часове по природни науки в професионалните гимназии от 2016 г. вероятно ще увеличи изоставането на уменията в сферата на науките в Унгария. Делът на преждевременно напускащите училище е в застой през последните 5 години и продължава да е особено висок сред ромите. Разпределението на учениците в неравностойно положение между училищата е неравномерно и ромските деца все по-често посещават училища и класове с преобладаващо ромско присъствие. Въведени са мерки за подкрепа на обучението на преподавателите, образованието в ранна детска възраст и завършването на училище, както и за борба с преждевременното напускане на училище сред ромите. При все това липсват всеобхватни и системни мерки за преодоляване на сегрегацията. Нарастващото търсене на висококвалифицирана работна сила не съответства на достатъчно голяма група кандидати за висше образование и равнището на завършилите образователната степен е недостатъчно. Изменението на Закона за висшето образование, прието през 2017 г., може да влоши още повече положението.

               (15)Пазарът на труда се развива благоприятно през последните години и безработицата е отново на равнището си отпреди кризата. Заетостта достигна исторически високи равнища благодарение на създаването на работни места в частния сектор и по линия на програмата за заетост в обществения сектор, който е все още най-голямата активна политика на пазара на труда в Унгария с над 200 000 участници. През последните години бяха приети набор от мерки за улесняване на прехода от програмата към първичния пазар на труда. При все това тя все още не е достатъчно целенасочена, а ефективността ѝ при реинтеграцията на участниците на отворения пазар на труда продължава да бъде ограничена. В същото време някои сектори са изправени пред нарастващ недостиг на работна ръка. Други активни политики на пазара на труда са в процес на укрепване, отчасти с подкрепата на средства на ЕС, но са необходими допълнителни усилия за улесняване на прехода към първичния пазар на труда по ефективен начин. Системата за профилиране на безработните функционира, но все още не е напълно ефективна. Разликата в заетостта между половете нараства през последните години и отражението на родителството върху заетостта при жените е сред най-високите в ЕС. Участието на пазара на труда е засегнато от сравнително слабите резултати в областта на здравеопазването и от неравния достъп до здравеопазване. Участието на социалните партньори в разработването на политиките е ограничено.

               (16)Някои показатели за бедност са отново на равнищата си от преди кризата, но все още са над средните за ЕС. Бедността сред децата и ромите продължава да е особено висока, макар и да намалява. Значителна част от ромите, които работят, са наети в рамките на програмата за заетост в обществения сектор.  Тяхната ефективна интеграция на отворения пазар на труда все още е ограничена до този момент.

               (17)Адекватността и обхватът на социалното подпомагане и на обезщетенията за безработица са ограничени. Продължителността на обезщетенията за безработица все още е най-ниската в ЕС (3 месеца) — под средното време, необходимо на лицата, търсещи работа, да намерят такава. През 2015 г. реформата на социалното подпомагане опрости системата за социална сигурност, но тя не изглежда да гарантира еднакви условия на живот и предоставя минимално адекватно равнище за нуждаещите се. Що се отнася до ползите, управлявани от общините, има значителна свобода на действие по отношение на критериите за допустимост и равнището на правата, което създава несигурност за бенефициерите. Обезщетението за минимален доход е замразено на ниско равнище, но органите планират постепенно да увеличат равнището на целевите парични обезщетения през идните години. Три от тези обезщетения вече бяха леко увеличени през 2017 г. Допълнителни целенасочени мерки биха спомогнали за облекчаване на материалните лишения на групите в най-неравностойно положение, по-специално децата и ромите.

               (18)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Унгария, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (19)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му
                  11
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Унгария да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Да провежда своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, което се изразява в значителна фискална корекция за 2018 г. При предприемане на мерки на политиката следва да се вземе предвид постигането на фискална позиция, която допринася за укрепването на протичащото в момента възстановяване и за осигуряването на устойчивост на публичните финанси на Унгария.

               2.Да приключи намаляването на данъчната тежест за лицата с ниски доходи и да опрости данъчната структура, най-вече чрез намаляване на секторните данъци с най-силно изкривяващ ефект. Да укрепи прозрачността и конкуренцията в областта на обществените поръчки чрез прилагането на всеобхватна и ефективна система за електронно възлагане на обществени поръчки и да укрепи рамката за борба с корупцията. Да укрепи регулаторната предвидимост, прозрачността и конкуренцията, по-специално в сектора на услугите, и в частност в търговията на дребно.

               3.Да насочи по-добре програмата за заетост в обществения сектор към лицата, които са най-отдалечени от пазара на труда, и да предостави ефективна подкрепа за търсещите работа, за да се улесни преходът към пазара на труда, включително чрез засилване на активните политики на пазара на труда. Да предприеме мерки за подобряване на резултатите в сферата на образованието и за увеличаване на участието на групите в неравностойно положение, в частност ромите, в приобщаващо общо образование. Да подобри адекватността и обхвата на социалното подпомагане и на продължителността на обезщетенията за безработица.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 516 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  Работен документ на службите на Комисията SWD (2017) 82 final/2.

                     (7)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета, ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Структурното салдо, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата за конвергенция по общоприетата методика.

                     (10)
                  Нетните държавни разходи се състоят от общите държавни разходи, от които се изключват разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните изменения в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал на националното финансиране се разсрочва в рамките на 4-годишен период. Отчетени са предвидените от закона дискреционни мерки по отношение на приходите или увеличения на приходите. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

                     (11)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (EО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 272 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Румъния за 2015 г.и за представяне на становище на Съвета относно Програмата за конвергенция на Румъния за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Румъния за 2015 г.

                  и за представяне на становище на Съвета относно Програмата за конвергенция на Румъния за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта. Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно националната Програма за реформи на Румъния за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната Програма за конвергенция на Румъния за 2014 г.

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Румъния е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Румъния
                  7
               . В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Румъния препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Румъния са налице макроикономически дисбаланси, които изискват политически действия и мониторинг. При изпълнението на три последователни програми на ЕС-МВФ външните и вътрешните дисбаланси бяха значително намалени. Въпреки това внимание заслужават рисковете в Румъния, свързани с относително голямата ѝ отрицателна нетна международна инвестиционна позиция и със слабия ѝ капацитет за износ в средносрочен план. В банковия сектор остават външни и вътрешни слабости.

               (7)На 30 април 2015 г. Румъния представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и своята Програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)На 22 октомври 2013 г. Съветът прие Решение № 2013/531/ЕС
                  8
               , с което се ангажира да предостави на Румъния средносрочна финансова помощ в размер до 2 милиарда евро за периода до септември 2015 г. Тази помощ е обвързана с изпълнението на широкообхватна икономическа политика. Въпреки че при сегашните пазарни условия Румъния не възнамерява да иска плащането на транш от превантивната помощ, очаква се тази помощ да допринесе за укрепването на макроикономическата, бюджетната и финансовата стабилност, а с изпълнението на структурните реформи да нараснат устойчивостта и потенциалът на икономиката за растеж. След като излезе от програмата, Румъния ще бъде изцяло реинтегрирана в рамката на европейския семестър.

               (9)Спрямо Румъния понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Поради планирани структурни реформи в своята Програма за конвергенция Румъния поиска временно отклонение от 0,5 % от БВП от необходимата корекция за постигането на средносрочната цел. Тъй като в програмата не се съдържа достатъчно подробна информация за планираните структурни реформи, Съветът не е в състояние да оцени тяхната достоверност. Румъния поиска също да бъде приложена клаузата за пенсионната реформа. Допустимостта на реформата подлежи на потвърждение от Евростат. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. планираният структурен дефицит от 3,4 % от БВП през 2016 г. не осигурява необходимия резерв спрямо референтната стойност от Договора, която е 3 % от БВП. По тази причина Съветът е на мнение, че Румъния не изпълнява изискванията, за да се възползва през 2016 г. от поисканото временно отклонение.

               (10)В своята Програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира да запази номиналния дефицит на равнище 1,5 % от БВП през 2015 г. и да го намали до 0,8 % от БВП през 2018 г. Правителството планира да постигне от 2016 г. нататък средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,0 % от БВП. Според Програмата за конвергенция съотношението дълг/БВП се очаква да достигне своя връх от 40,1 % през 2015 г., а след това постепенно да се понижи до 37,1 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, определено е благоприятен.Въпреки че това е задължително според кодекса за поведение, в Програмата за конвергенция не са включени важни мерки, увеличаващи дефицита, които бяха одобрени от правителството на 25 март и от сената на 27 април
                  9
               , и които Комисията взе предвид в своята прогноза от пролетта на 2015 г. Необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2016 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се очаква през 2015 г. структурното салдо да се отклони с 0,3 % от БВП от средносрочната цел. Това надвишава леко 0,25 %-то отклонение от БВП, разрешено по програмата за платежния баланс, при условие че съфинансирането на проекти, финансирани от ЕС, отговаря на предвиденото в бюджета. Очаква се отклонението да нарасне значително през 2016 г. и да достигне 2,4 % от БВП, докато необходимата корекция е 0,3 % от БВП. Поради това ще са необходими допълнителни мерки през 2015 г. и 2016 г. Въз основа на своята оценка на Програмата за конвергенция и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. Съветът е на мнение, че съществува риск Румъния да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (11)Фискалната рамка на Румъния е до голяма степен стабилна, но не се изпълнява ефективно. Средносрочните и дългосрочните демографски тенденции и ниското равнище на развитие на пазара на труда могат да застрашат дългосрочната устойчивост на пенсионната система. Пенсионната реформа, започнала през 2010 г., вече доведе до някои подобрения, но законът за изравняване, считано от 2035 г., на законоустановената пенсионна възраст между мъжете и жените, предложен от правителството през декември 2013 г., все още не е приет от долната камара на парламента.

               (12)Неотдавнашното намаление на социалноосигурителните вноски, плащани от работодателите, намалиха високото облагане на трудовите доходи, но по нецеленасочен начин. Данъчната тежест за лицата с по-ниски доходи остава висока (40 %) в сравнение с другите европейски страни. Данъчните измами и избягването на данъчно облагане продължават да представляват значително предизвикателство и изяждат данъчните приходи. Бяха направени първите стъпки към очакваната текуща реорганизация на румънската данъчна администрация. През 2014 г. в два региона бе изпълнен пилотен проект за постигане на съответствие, насочен към недекларирания труд, заниженото деклариране на заплати и укриването на данъци, а през 2015 г. този проект ще бъде разширен допълнително. През 2014 г. бе повишено равнището на данъчното облагане в областта на околната среда, което го доближи средното за ЕС.

               (13)Въпреки наблюдаваните през 2014 г. подобрения заетостта и активността продължават да бъдат особено ниски сред жените, младите хора, по-възрастните работници и ромите. Активните политики по заетостта бяха преразгледани, но общото участие и финансирането за активните мерки по заетостта остават недостатъчни, особено за схемите за професионално обучение, водещи до признаване на предходно учене, стимулите за мобилност, както и за мерките, предназначени за дългосрочно безработните. Румъния предприе стъпки за справяне с безработицата сред младите хора, по-специално чрез Гаранцията за младежта, но имаше забавяния в изпълнението. Не бе отбелязан напредък в установяването на прозрачни насоки за определяне на минималната работна заплата. С цел да се даде възможност за персонализирани услуги и по-последователно изпълнение сред целевите групи публичните служби по заетостта ще се нуждаят от по-голям капацитет, по-конкретно от персонал и от интегрирана рамка за изпълнение на мерките, съфинансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове.

               (14)Румъния е изправена пред редица предизвикателства в областта на образованието: процентът на преждевременно напусналите училище продължава да бъде значително над средния за ЕС, наличието и достъпът до образование и грижи в ранна детска възраст са ограничени, особено в селските райони и за ромската общност, участието в програми за учене през целия живот продължава да е много под средното за ЕС, неадекватни са качеството и практическата значимост на висшето образование за пазара на труда, процентът на завършилите висше образование остава вторият най-нисък в ЕС. Румъния започна да предприема мерки за преодоляване на тези предизвикателства с различна степен на напредък в зависимост от областите, но към днешна дата със слабо забележим краен ефект. Налице са съществени закъснения в приемането на национална стратегия за намаляване на преждевременното напускане на училище. За периода 2014—2019 г. бе изготвена национална програма за образование и грижи в ранна детска възраст, която ще влезе в сила през новата 2015—2016 учебна година. Националната стратегия за обучение през целия живот бе забавена. Бе подготвена стратегия за висшето образование, чиято цел е да се увеличи практическата значимост на висшето образование чрез съобразяването ѝ в по-голяма степен с нуждите на пазара на труда, както и да се подобри достъпността на висшето образование за групите в неравностойно положение. Изпълняват се мерки за подобряване на професионалното образование и обучение и схемите за чиракуване.

               (15)Румънската здравноосигурителна система се характеризира със слаби резултати на лечение, трудна финансова и географска достъпност, ниска степен на финансиране и неефективно използване на ресурсите. Налице е силна зависимост от болнични услуги, широка и неефикасна болнична мрежа, слаба и разпокъсана мрежа за клинично ориентиране, както и малък дял на разходите, предназначени пряко за първичното здравно обслужване. Освен това широкото използване на неофициални плащания в системата на общественото здравеопазване допълнително намалява нейната достъпност, ефективност и качество. Предприетите различни мерки и проведените реформи в здравеопазването намалиха недостига на финансиране и подобриха стандарта и ефикасността на услугите. Националната здравна стратегия за периода 2014—2020 г., която определя стратегическата основа за реформите в здравния сектор, беше одобрена през декември 2014 г. и в момента се изпълнява. Министерството на здравеопазването и Националната здравноосигурителна каса обмислят различни мерки, подобряващи финансирането на здравеопазването.

               (16)Намаляването на бедността и социалното изключване представляват основно предизвикателство за Румъния. Въпреки че намалява, през 2013 г. процентът на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, остава висок — 40 % , което е много над средното за ЕС. Ограничена е ефективността на социалните трансфери (с изключение на пенсиите) за намаляването на бедността и тя е особено слаба, що се отнася до децата. Социалните трансфери не са свързани по адекватен начин с мерките за активизиране. Изпълнението на приетата през 2011 г. реформа на социалното подпомагане все още изостава от графика. Приемането на стратегията за социално приобщаване и за борба с бедността, както и на свързаните с тази стратегия планове за действие, беше отложено. Ограничен напредък бе постигнат при въвеждането на минималния доход за включване, което би опростило социалната помощ чрез комбиниране на трите съществуващи социални трансфери. През 2013 г. правителството прие законодателство за социална икономика, чиято цел е да се заздрави връзката между социалните плащания и мерките за активизиране, но то все още се обсъжда в парламента. Бяха предприети малко на брой ефективни мерки за интегриране на ромското население. През януари 2015 г. с известно забавяне обаче бе приета преразгледана стратегия за интеграция на ромите, но изпълнението ѝ изостава.

               (17)[Административният капацитет на Румъния е слаб, фрагментиран и се характеризира с неясно делегиране на отговорности, поради което действа като спирачка за конкурентоспособността на икономиката. Бяха установени основните причини за структурните слабости и през октомври 2014 г. бе приета, заедно с план за действие за нейното изпълнение за периода 2014—2020 г., стратегия за преодоляване на предизвикателствата в публичната администрация и в определянето и координацията на приоритетите на политиката. Изпълнението обаче бе забавено значително. Нередности в процедурите за възлагане на обществени поръчки доведоха до значителни закъснения в изпълнението на програмите, финансирани от ЕС. Те оказват отрицателно въздействие върху бизнес средата и възпрепятстват така необходимите инвестиции в инфраструктура.]

               (18)Беше постигнат известен напредък в засилването на независимостта, качеството и ефективността на съдебната система, борбата с корупцията на всички равнища и осигуряването на ефективно изпълнение на съдебните решения. В много случаи обаче изпълнението на съдебните решения остава слабо, а в предотвратяването и борбата с корупцията на ниско равнище беше постигнат по-ограничен напредък. Тези важни области на политиката ще бъдат обхванати от Механизма за сътрудничество и проверка.

               (19)Държавните предприятия страдат от производителност под нормите, допринасят за неликвидността в икономиката, представляват тежест за консолидирания държавен бюджет — в качеството им на условни задължения — и съставляват 50 % от всички просрочени данъчни задължения на предприятията, взети заедно. Корпоративното управление е изключително важен фактор, определящ резултатите на държавните предприятия. Настоящият им модел на управление не предотвратява политическата намеса в ежедневното управление на дружествата или не гарантира, че има разделение между ролите на държавата в качеството ѝ на акционер и ръководител. Докато правителството не прие извънредното Постановление 109/2011, не бяха въвеждани систематично конкретни правила за държавните предприятия. Необхванати остават различни области и неговите разпоредби на практика все още не са спазват изцяло. Не е постигнат напредък в реформата на корпоративното управление на държавните предприятия в енергетиката и транспорта.

               (20)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Румъния и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също Програмата за конвергенция и Националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките към Румъния, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Румъния, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1— 4 по-долу.

               (21)С оглед на тази оценка Съветът разгледа Програмата за конвергенция на Румъния, като становището
                  10
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               (22)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1—4 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Румъния да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.Да вземе всички необходими мерки, за да изпълни докрай програмата за финансова помощ.

               2.Да ограничи отклонението от средносрочната фискална цел през 2015 г. до максимум 0,25 % от БВП за периода 2013—2015 г., както е посочено в програмата за платежния баланс, и да се върне към средносрочната цел през 2016 г. Да изпълни изцяло всеобхватната стратегия за спазване на данъчното законодателство, да укрепи контролните системи за проверка, за да се справи с недекларирания труд и да продължи изравняването на пенсионната възраст между мъжете и жените.

               3.Да засили предлагането на мерки за пазара на труда, по-специално за нерегистрираните млади хора и дългосрочно безработните. Да направи необходимото националната агенция по заетостта да разполага с адекватен персонал. В консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики да даде ясни насоки за определянето на минималната работна заплата по прозрачен начин. Да въведе минималния доход за включване. Да увеличи предоставянето и качеството на образованието и грижите в ранна детска възраст, по-специално за ромите. Да приеме национална стратегия за намаляване на преждевременното напускане на училище. Да следва националната здравна стратегия за периода 2014—2020 г., за да отстрани проблемите, свързани с недостатъчната достъпност, малкото финансиране и неефективните ресурси.

               4.Да приеме закон за реформа в корпоративното управление на държавните предприятия.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 272.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 42 final.

                     (8)
                  Решение № 2013/531/ЕС на Съвета от 22 октомври 2013 г. за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ от ЕС на Румъния (ОВ L 286, 29.10.2013 г., стр. 1).

                     (9)
                  Намаляването на данъците бе включено в новия проект за данъчен закон.

                     (10)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 338 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Малта за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Малта за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Малта не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната
                  6
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Малта следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката.

               (2)Докладът за Малта за 2016 г.
                  7
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Малта в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., и напредъкът на Малта по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 15 април 2016 г. Малта представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (5)Спрямо Малта понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2016 г. правителството планира номиналното салдо да се подобри до излишък от 0,1 % от БВП до 2019 г. Структурното салдо постепенно ще се подобри, така че средносрочната бюджетна цел на Малта — балансирана бюджетна позиция в структурно изражение — да бъде постигната до 2019 г. Според програмата за стабилност съотношението държавен дълг/БВП се очаква да спадне до 62,6 % през 2016 г. и да продължи да спада до 55,5 % от БВП през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен за 2016 г. и предпазлив за периода 2017—2019 г. Въпреки това необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2017 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. е налице висок риск от значително отклонение от препоръчаната корекция за постигане на средносрочната цел през 2015 г. и 2016 г., взети заедно, произтичащо преди всичко от забавянето през 2015 г., което трябва да се коригира през 2016 г. и, при непроменена политика, през 2017 г. Забавянето през 2015 г. отчасти се обяснява с нарастването на инвестициите до голяма степен поради изключително високото усвояване на средства от фондовете на ЕС в навечерието на приключването на програмния период 2007—2013 г. С цел да се намали отклонението през двугодишния период 2015—2016 г., програмата за стабилност за 2016 г. включва допълнителни мерки за 2016 г., които не можеха да бъдат включени в прогнозата от пролетта. Тези мерки са насочени към намаляване на първичните разходи (с 0,16 % от БВП), особено в областта на възнагражденията на служителите, междинното потребление и капиталовите трансфери. Освен това бяха преразгледани прогнозите за някои от мерките по отношение на приходите за периода 2016—2019 г., за да отразят по-актуалната информация и реалното въздействие на мерките за 2015. Взети заедно, тези мерки водят до нетно намаление на дефицита с 0,2 % от БВП. В сравнение с прогнозата на Комисията, отчитането на тези мерки ще подобри структурната корекция и структурното салдо ще има известно отклонение средно за периода 2015—2016 г., докато през 2017 г. ще се запази риск от значително отклонение. Малта се очаква да спази целевия показател за намаляване на дълга през 2016 г. и 2017 г. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът смята, че съществува риск Малта да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. По тази причина ще са необходими допълнителни мерки за гарантиране на съответствие през 2016 г. и 2017 г.

               (6)Дългосрочната устойчивост на публичните финанси на Малта продължава да бъде предизвикателство. Това се дължи основно на отражението върху бюджета на свързаните със застаряването на населението разходи, като например разходите за здравеопазване, дългосрочни грижи и пенсии. Пенсионната система е изправена пред двойното предизвикателство да постигне устойчивост и същевременно да гарантира адекватни пенсионни доходи. Пенсионните разходи бяха по-ниски от средното за ЕС през 2013 г. (9,6 % от БВП), но се предвижда до 2060 г. да нараснат до 12,8 %, което е един от най-високите дялове в ЕС. През март 2016 г. правителството прие няколко мерки за осигуряване на устойчивостта и адекватността на пенсионната система, но все още не е оценено въздействието върху бюджета. С цел подобряване на адекватността на системата, през 2016 г. продължава промяната на зависещата от осигурителни вноски национална минимална пенсия, като целта е до 2027 г. да достигне 60 % от медианния доход и да разшири своя обхват. Ефективността на реформата ще зависи от запазването на пригодността за заетост на по-възрастните групи от населението. Освен пенсиите, публичните разходи за здравеопазване и дългосрочни грижи се очаква да нараснат по-бързо от средното за ЕС — съответно 2,1 % и 1,2 % от БВП. Органите приеха национална стратегия за здравната система и извършват преглед на разходите за здравеопазване с оглед да се подобри ефективността на разходите. Все още обаче не са реализирани икономии в резултат на тези усилия. За устойчивостта в дългосрочен план ще допринесе използването на потенциалните икономии, за да се отговори на прогнозираното нарастване на разходите.

               (7)Бяха направени значителни инвестиции, но резултатите в образованието и обучението са все още под заложената цел. Това се отразява на качеството на предлагането на работна ръка, както и на участието на пазара на труда. Образователното равнище на работната сила на Малта все още е сред най-ниските в ЕС. Малта изпълнява всеобхватна стратегия за учене през целия живот, но участието в програми за учене през целия живот е все още ограничено, особено сред лицата с нисък образователен ценз. Сред предизвикателствата в тази област са целенасочените информационни дейности, подобряването на достъпа до обучение и партньорствата между институциите за образование и обучение и работодателите. През 2015 г. беше одобрен правен акт за създаването на институт за непрекъснато професионално развитие на преподавателите (Институт за образование). Основните цели на института са: i) да даде възможност на преподавателите да усвоят уменията, необходими им в тяхната ежедневна професионална дейност; ii) да служи за място за срещи и обмен на опит между педагозите и iii) да насърчава развитието на  ръководството в сферата на образованието. Институтът започва да функционира и се очаква да се превърне в основния движещ фактор за посрещане на нуждите от професионално развитие на учителите. Напредъкът в тази област трябва да бъде наблюдаван.

               (8)Освен еднократните мащабни проекти в периода 2014—2015 г., инвестициите в Малта бяха ограничени, което бе отражение на структурните промени в икономиката и съществуващите затруднения. Това е свързано преди всичко с нарастващото значение на по-малко капиталоемки сектори на услугите, което понижава инвестиционните нужди на икономиката в бъдеще. Въпреки това продължават да са налице някои предизвикателства, които засягат инвестиционната дейност в страната, като например недостатъчната способност за иновации, недостигът на умения, липсата на ефективност в публичната администрация и съдебната система, регулаторната тежест и значителните транспортни задръствания.

               (9)Транспортната и логистичната инфраструктура са една от основните пречки пред чуждестранните инвестиции. Външните разходи от транспорта за икономиката на Малта са значителни. Те произтичат най-вече от неефективното използване на националната транспортна мрежа и липсата на реални алтернативи на използването на леки автомобили. Освен това големият брой частни превозни средства, замърсяването и задръстванията на движението представляват предизвикателства за устойчивостта на националния транспортен сектор. Все още не е приложена всеобхватна стратегия за транспорта, въпреки че разработването на национална транспортна стратегия и генерален план е предварително условие за достъп до структурните и инвестиционните фондове на ЕС (2014—2020 г.), които ще се използват за съфинансиране на инвестиции в транспорта.

               (10)Правителството предприе няколко мерки за подобряване на достъпа до финансиране за малките и средните предприятия (МСП). Тези мерки бяха насочени към предоставянето на дялово финансиране и рисков капитал, което през последните години беше набелязано като пречка. Освен това сред бъдещите мерки е създаването на централен кредитен регистър и на банка за развитие, както и стартирането от борсата в Малта на платформа, предназначена конкретно да подпомогне МСП да набират финансиране чрез капиталовите пазари. Остават затрудненията в областта на достъпа до небанкови инструменти, но МСП в Малта се ползват с по-добра среда за финансиране в сравнение с много от МСП в ЕС.

               (11)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Малта и го публикува в доклада за страната за 2016 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Малта през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Малта, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки (1) и (2)  по-долу.

               (12)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището
                  9
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Малта да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.С оглед на високия риск от значително отклонение, да постигне годишна фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и 2017 г.,  като предприеме необходимите структурни мерки. Да засили мерките за гарантиране на дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

               2.Да предприеме мерки за засилване на предлагането на работна ръка, по-специално чрез увеличаване на участието на нискоквалифицираните лица в схеми за учене през целия живот.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 338 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, и P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 86 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.