title: Препоръка за решение на Съвета за предоставяне на взаимна помощ на Унгария

text:
   BG
BG    BG
 ---pagebreak---                 КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ
                                              Брюксел, 30.10.2008 г.
                                              COM(2008) 716 окончателен
                                   Препоръка за
                             РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
                  за предоставяне на взаимна помощ на Унгария
                                  Предложение за
                             РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
   за предоставяне на средносрочна финансова помощ от Общността на Унгария
                            (представено от Комисията)
BG                                                                         BG
 ---pagebreak---                              ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ
   1.       ВЪВЕДЕНИЕ
   От средата на 2006 г. насам унгарските власти полагат значителни усилия за
   коригиране на натрупаните външни и вътрешни неравновесия на страната. Въпреки
   осезаемите резултати, постигнати през последните две години, в т.ч. значителния спад
   на дефицита на консолидирания държавен бюджет и постепенното намаление на
   дефицита по текущата сметка, унгарските финансови пазари изпитаха сериозно
   напрежение от началото на октомври 2008 г. Това е свързано с относително високата
   финансова уязвимост на Унгария, дължаща се на големия ѝ външен дълг (в размер
   близо 100 % от БВП), който наскоро бе увеличен допълнително с получените от
   частния сектор кредити в чужда валута, и на най-високото съотношение на публичния
   дълг спрямо БВП в региона (около 66 % от БВП). Властите бързо обявиха обширен
   пакет от политически мерки, чието предназначение бе да възстановят доверието на
   инвеститорите и да намалят напрежението на финансовите пазари. Мерките включват
   ускорено намаление на дефицита както през 2008 г., така и през 2009 г., което би
   довело да намаление на потребността на правителството от финансиране, както и
   редица целенасочени стъпки за раздвижване на пазара на държавните дългови
   финансови инструменти и за повишаване на ликвидността на валутния суапов пазар.
   Въпреки това, тъй като поради сътресенията на финансовите пазари може да се очаква
   бързо влошаване на салдата по капиталовата и финансовата сметка през 2008 и особено
   през 2009 г., Унгария ще има потребност от съществена финансова помощ през този
   период, вероятно от порядъка на 20 милиарда евро до края на 2009 г.
   2.       МАКРОИКОНОМИЧЕСКО РАЗВИТИЕ И ПЕРСПЕКТИВИ
   В средата на 2006 г. бе започната програма за фискална консолидация с цел коригиране
   на големите фискални и външни неравновесия, които бяха натрупани през предходните
   години (дефицитът на консолидирания държавен бюджет бе в размер на 9,3 % през
   2006 г., а дефицитът по текущата сметка възлизаше на 7,5 %). Мерките включваха inter
   alia замразяване на разходите, намаление на публичните инвестиции, увеличение на
   данъците и намаление на субсидиите за поддържане на цените на някои продукти.
   Вследствие на това размерът на произведените от държавния сектор блага намаля
   значително, особено в здравеопазването, образованието и администрацията. През
   2007 г. с помощта на достъпа до ново кредитиране частният сектор показа известна
   издръжливост в опитите си да се справи с низходящата тенденция. Благодарение на
   голямото нарастване на износа с около 16 % инвестициите продължиха слабо да се
   покачват, въпреки че печалбите на предприятията намаляха поради значителното
   увеличение на разходите, свързани със заплащането на труда. Потреблението също
   нарасна умерено с 0,7 % въпреки спада на реалните заплати, дължащ се на
   увеличението на цените на петрола и храните, съпроводено от нарастване на
   регулираните цени и на данъка върху добавената стойност (ДДС). Като цяло годишният
   растеж на БВП намаля от 4,1 % през 2006 г. до 1,1 % през 2007 г., докато инфлацията
   нарасна двойно до почти 8 % — много над поставената официална цел.
   Докато ефектите от пакета фискални мерки отшумяваха постепенно, се очакваше
   икономиката да започне да се възстановява през 2008 г. и да достигне потенциалния си
   растеж (малко под 3 %) до 2-3 години. Въпреки това по-голямото от очакваното
   забавяне на растежа в ЕС и останалата част от света значително влоши перспективите
   за износа, който е основна движеща сила на унгарската икономика през последните
   години. Сегашните финансови затруднения и свързаното с тях затягане на условията за
BG                                           2                                          BG
 ---pagebreak---    кредитиране също допринесоха за низходящата тенденция и допълнително влошиха
   перспективите за растежа. Частното потребление и инвестициите на домакинствата
   страдат най-много от по-строгите условия за кредитиране, докато инвестициите на
   предприятията се задържат на същото равнище, до известна степен с помощта на
   очакваните средства от фондовете на ЕС (структурните фондове и кохезионният фонд).
   Така годишният растеж на БВП се очаква да остане на равнище много под 2 % през
   2008 г. и рязко да спадне през 2009 г., преди да започне да се възстановява през 2010 г.
   Като се има предвид голямата несигурност в контекста на сегашните условия на
   финансовия пазар, има риск БВП дори да намалее през 2009 г., след което да започне
   бавно да се възстановява.
   3.       ПУБЛИЧНИ ФИНАНСИ
   През 2007 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет възлезе на 5 % от БВП,
   което представляваше рязък спад в сравнение с равнището от 9,3 % от БВП през 2006 г.
   Това се дължеше на програмата за фискална консолидация, започната от преизбраното
   правителство през лятото на 2006 г., която включваше редица увеличения на данъците,
   както и намаления на субсидиите за поддържане на цените на някои продукти,
   замразяване на разходите (особено на разходите за заплати в публичния сектор) и
   номинално намаление на публичните инвестиции. В средата на юли 2008 г. въз основа
   на по-добрите от очакваното приходи в държавния бюджет (подсектор централно
   управление), през първото полугодие правителството преразгледа прогнозата си за
   дефицит, като я промени от 4 % от БВП, заложена като цел в последната актуализирана
   програма за сближаване и одобрена от Съвета, на 3,8 % от БВП.
   Като отговор на сътресенията на унгарския финансов пазар на 10 октомври
   правителството обяви план от 12 точки за повишаване на доверието в пазара. По-
   конкретно планът включваше намаляване на целевите размери на бюджетния дефицит:
   за 2008 г. — от 3,8 % на 3,4 % от БВП, и за 2009 г. — от 3,2 % на 2,9 % от БВП,
   впоследствие намален допълнително на 2,6 % от БВП. Според плана за постигането на
   по-амбициозната цел за дефицит от 3,4 % от БВП за 2008 г. трябва да бъдат изпълнени
   следните мерки: i) икономии на разходи по някои правителствени програми и по-ниски
   очаквани разходи за съфинансиране поради по-бавното от планираното усвояване на
   средствата от ЕС (0,15 % от БВП); както и ii) постоянно замразяване на неизползваните
   бюджетни резерви (0,3 % от БВП) при необходимост. По отношение на 2009 г., целта за
   намаление на дефицита с 0,6 % от БВП се предвижда да бъде постигната чрез: i) отказ
   от планираните данъчни промени, които официално се очакваше да доведат до загуба
   на приходи в размер на 0,55 % от БВП през 2009 г., като компенсационните мерки за
   разходите остават в сила; ii) допълнително намаление на разходите в размер на 0,6 % от
   БВП (намаление на правителствените програми и оперативните разходи на бюджетните
   организации, както и отлагане на индексирането на някои социални трансфери),
   включено в преразгледания проектобюджет, представен на 18 октомври;
   iii) допълнителни мерки в размер на 1 % от БВП приблизително, по-конкретно
   намаление на плащанията за 13-та пенсия и заплата в публичния сектор, както и
   замразяване на заплатите в публичния сектор.
   Съживяването на реформата на бюджетното управление също е включено в
   правителствения план от 12 точки. Преразгледаният законодателен документ бе
   предаден на парламента на 17 октомври. Той обединява някои важни елементи от
   алтернативните предложения на опозиционните партии (например многогодишни
   тавани на разходите за подсектор централно управление и създаване на Фискален съвет
   към Службата за бюджетно законодателство). Преразгледаният план предписва
BG                                             3                                            BG
 ---pagebreak---    годишният бюджет да бъде включен в 3-годишна рамка, съдържаща средносрочни
   правила с количествени показатели. Очаква се новото законодателно предложение да
   бъде прието с обикновено мнозинство.
   4.       ФИНАНСОВИ ПАЗАРИ
   Въпреки че през по-голямата част от 2008 г. условията на унгарските финансови пазари
   като цяло се променяха по подобие на условията на пазарите на регионалните им
   партньори (макар и с няколко случая на по-голяма неустойчивост1), голямо напрежение
   на пазарите възникна в началото на октомври, когато първичният пазар на държавни
   облигации блокира, пазарът на ценни книжа отбеляза рязък спад, както и обменният
   курс на националната валута, което доведе до голямо нарастване на маржовете в
   доходността по държавните облигации и суаповете за кредитно неизпълнение. Това
   изглежда свързано с недостиг на ликвидност във финансовата система, по-специално
   по отношение на ликвидността в чужда валута, която става все по-скъпа поради
   усещането, че рискът от контрагента е нараснал, и поради факта, че икономическите
   субекти проявяват по-малка склонност да поемат риск при сделки с контрагенти от
   страните от Централна и Източна Европа.
   След смущенията на пазара в началото на октомври властите обявиха редица мерки,
   пряко насочени към намаляване на финансовото напрежение. Освен бюджетните
   рестрикции, които водят до намаляване на нетната потребност от финансиране,
   мерките включваха и следните елементи: 1) облекчаване на правилата за инвестиране
   за пенсионните фондове; 2) откриване на 13 октомври на нов механизъм за валутен
   суап от страна на Националната банка на Унгария (MNB), предназначен да свързва
   купувачите и продавачите чрез сделки по валутен суап с цел преодоляване на риска от
   контрагента; 3) нов стендбай инструмент за банките, предлаган от 16 октомври,
   посредством който MNB може да предоставя овърнайт суапове евро—форинти. Този
   нов механизъм е подкрепен от споразумение за обратно изкупуване с Европейската
   централна банка (ЕЦБ), с което ЕЦБ ще осигури на MNB възможността да получи
   кредитиране в размер до 5 милиарда евро. 4) На 16 октомври MNB обяви и мерки за
   подкрепа на вътрешния пазар на облигации в съгласие с първичните дилъри. 5) На 22
   октомври MNB повиши лихвения процент с 300 базисни пункта, за да противодейства
   на обезценяването на националната валута (от началото на октомври до посочената
   дата курсът на унгарския форинт спрямо еврото бе спаднал с 14 %).
   Освен това на 13 октомври унгарският парламент гласува увеличение на максималния
   размер на гаранцията за депозитите от 6 милиона на 13 милиона унгарски форинта.
   Според оценките този нов размер на гаранцията покрива около 90 % от депозитите.
   Тази законодателна мярка бе придружена от политически ангажимент за гарантиране
   на всички депозити при необходимост. Нещо повече, унгарските власти засилиха
   сътрудничеството си с националния Комитет за финансова стабилност (създаден през
   2004 г.), както и международните контакти между надзорниците.
   5.       ПЛАТЕЖЕН БАЛАНС И ПОТРЕБНОСТ ОТ ВЪНШНО ФИНАНСИРАНЕ
   Растежът на нетния износ, стимулиран от високия световен растеж, беше основната
   движеща сила на растежа на БВП през последните години и допринесе до голяма
   степен за постепенното намаление на съотношението на дефицита по текущата сметка
   1
          Например пазарът на държавни облигации бе временно под напрежение през пролетта на 2008 г.,
          главно поради промените в портфейлите на унгарските пенсионни фондове.
BG                                                4                                                   BG
 ---pagebreak---    към БВП, което спадна от 7,5 % през 2006 г. до 6,4 % през 2007 г. Другият основен
   фактор през 2007 г. беше значителното намаление на потребността на правителството
   от финансиране. По капиталовата сметка бе отбелязан нарастващ излишък, който
   достигна 1,1 % от БВП през 2007 г., отчасти поради нарастващата степен на усвояване
   на средствата от ЕС, благодарение на което нетните външни задължения се
   стабилизираха, макар и на високо равнище (97 % от БВП). Същевременно делът на
   дълговите инструменти във външния дефицит се повиши. Това отразява inter alia
   постоянно големите изходящи потоци от преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ) и
   портфейлни инвестиции, извършвани от местни лица, които след време би трябвало да
   окажат положителен ефект върху приходите по текущата сметка. Въпреки че делът на
   финансирането, което не създава дълг, леко нарасна през първата половина на 2008 г.,
   (до около една трета от общото финансиране), делът на краткосрочния дълг (със срок
   до 1 година) в общия дълг нарасна до около 23 % от БВП, главно поради нарастващите
   външни задължения на финансовия сектор, който понастоящем представлява 35 % от
   БВП (докато делът на държавния дълг в общия външен дълг е 30 %).
   Очаква се дефицитът по текущата сметка да продължи да намалява тази и особено
   следващата година във връзка с неотдавнашната обезценка на форинта и рязкото
   намаление на растежа на вноса през 2009 г. Салдото по капиталовата сметка също
   вероятно ще се подобрява с нарастването на степента на усвояване на средствата от ЕС,
   за които вече има поети задължения. От друга страна, въз основа на неотдавнашното
   развитие на ситуацията, особено от началото на октомври насам, може да се очаква
   нетните изходящи потоци от портфейлни инвестиции (включващи финансовите
   деривати) да ускорят увеличението си, главно поради рязкото намаление на външното
   кредитиране за правителството и банките, което ще допринесе за значителното
   влошаване на състоянието на капиталовата и финансовата сметка през 2008 и особено
   през 2009 г. На този фон, с цел подкрепа на платежния баланс и повишаване на
   валутните резерви на Унгария до разумно равнище, Международният валутен фонд
   (МВФ) и Комисията смятат, че страната ще има нужда от съществена финансова
   помощ в краткосрочен и дългосрочен план — от порядъка на 20 милиарда евро до края
   на 2009 г.
   В контекста на горепосоченото Комисията е на мнение, че платежният баланс на
   Унгария е изправен пред сериозна опасност; поради това Комисията препоръчва на
   Съвета да вземе решение за предоставяне на взаимна помощ.
   6.      ПОМОЩ    ОТ ЕС ЧРЕЗ МЕХАНИЗМА ЗА ФИНАНСОВА ПОДКРЕПА ЗА ПЛАТЕЖНИЯ
           БАЛАНС В РАМКИТЕ НА МЕЖДУНАРОДНАТА ПОМОЩ
   Средносрочната финансова помощ за Унгария чрез механизма за подкрепа на
   платежния баланс (по Регламент № 332/2003) изглежда целесъобразна при сегашните
   обстоятелства. Тази помощ би дошла в момент, когато Унгария е изправена пред
   опасността от големи затруднения в баланса на текущите плащания в контекста на
   повишеното напрежение на финансовия пазар, въпреки че политиката на страната се
   подобрява значително от средата на 2006 г. насам. Помощта за Унгария от ЕС би била
   част от по-голям финансов пакет за страната, в който МВФ предоставя заем от 10,5
   милиарда СПТ (специални права на тираж) — т.е. около 12,5 милиарда евро — по
   стендбай споразумението, предвидено за одобрение за 6 ноември 2008 г., а Световната
   банка предоставя заем от 1 милиард евро. Жизнено важно е големите финансови
   институции, които действат в Унгария, да продължат да предоставят необходимото
   финансиране на икономиката. Финансовата помощ от ЕС е в подкрепа на твърдия
   ангажимент на унгарските власти да изпълняват една широкообхватна икономическа
BG                                           5                                           BG
 ---pagebreak---    програма, която има за цел да възстанови доверието на инвеститорите и да намали
   напрежението, изпитвано през последните седмици на унгарските финансови пазари.
   Споменатата програма ще бъде включена в актуализираната програма за сближаване.
   По-специално, ускоряването на фискалната консолидация, която води до намаление на
   потребностите от финансиране, и планираният напредък на реформата на бюджетното
   управление съответстват на по-раншните препоръки на Съвета в контекста на
   становищата относно програмата за сближаване от ноември 2007 г. и относно доклада
   от октомври 2007 г. за изпълнението на националната програма за реформи. Помощта
   от ЕС и участието на Комисията биха допринесли и за осигуряването на пълно
   съответствие на провежданата понастоящем политика, подкрепяна от целия финансов
   пакет, с препоръките на ЕС за политиката.
   Изискванията към икономическата политика на Унгария биха включвали реформа на
   бюджетното управление и поддържане на по-амбициозни цели за намаление на
   дефицита, което би гарантирало, че се изпълнява планираното коригиране на
   прекомерния дефицит (най-късно до 2009 г.) в съответствие с препоръката на Съвета от
   10 октомври 2006 г. съгласно процедурата при прекомерен дефицит. Те биха включвали
   и мерки за структурна реформа в контекста на Лисабонската стратегия, например
   увеличаване на стимулите за работа с цел повишаване на заетостта и подпомагане на
   дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Паричната политика би трябвало
   да остане насочена към поддържане на ценова стабилност и постигане на целта на MNB
   за инфлацията (понастоящем 3 %). Изискванията към икономическата политика на
   Унгария биха включвали и бързо и убедително изпълнение на решенията за
   подобряване на функционирането на финансовия сектор. Накрая, при наблюдението за
   изпълнението на изискванията би трябвало да се отчита и напредъкът в изпълнението
   на критериите, заложени в програмата на МВФ. Те включват: i) месечни тавани за
   първичните касови разходи с натрупване на централното управление,
   социалноосигурителните фондове и извънбюджетните фондове; ii) публичният сектор
   да не натрупва просрочени външни дългове; iii) долна граница за увеличението на
   нетните валутни резерви; и iv) „консултативен диапазон“ за изменението на индекса на
   потребителските цени за 12 месеца. По-специално, засиленото наблюдение на
   изменението на бюджетните показатели в рамките на финансовата година би могло да
   бъде полезно допълнително средство за целесъобразното изпълнение на бюджета с
   оглед постигане на официалната цел за дефицита.
   За да се осигури необходимата гъвкавост в сегашния пазарен контекст, се предлага да
   се разреши възможността за използване на лихвени суапове за операцията по
   получаване на заем за финансиране на дълга. Контрагентите по потенциална суап
   сделка би следвало да имат най-висок кредитен рейтинг, за да се предпази от риск
   бюджетът на ЕС.
   В този контекст, след консултация с Икономическия и финансов комитет, Комисията
   препоръчва на Съвета на Унгария да бъде предоставена взаимната помощ, предвидена в
   член 119 от Договора.
   Освен това, след консултация с Икономическия и финансов комитет, Комисията
   предлага след приемането на гореспоменатото решение за предоставяне на взаимна
   помощ на Унгария по препоръка на Комисията Съветът да приеме решение за
   предоставяне на страната, в съответствие с механизма на ЕС за държавите-членки
   (съгласно Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета от 18 февруари 2002 г.), на
   средносрочна финансова помощ в размер до 6,5 милиарда евро за поддържане на
   устойчивостта на платежния баланс. Предоставянето на тази помощ би било
BG                                           6                                          BG
 ---pagebreak---    съгласувано със съответното споразумение с МВФ. Изплащането ѝ би било
   разпределено най-много на 5 транша и би било свързано с условия за икономическата
   политика. Предложеното решение би имало срок на действие две години от влизането
   му в сила.
BG                                         7                                         BG
 ---pagebreak---                                       Препоръка за
                                РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
                     за предоставяне на взаимна помощ на Унгария
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейскaтa общност, и по-специално
   член 119,
   като взе предвид препоръката на Комисията, представена след консултация с
   Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:
   (1)   От средата на 2006 г. насам унгарските власти полагат значителни усилия за
         коригиране на натрупаните външни и вътрешни неравновесия на страната.
         Въпреки осезаемите резултати, постигнати през последните две години, в т.ч.
         значителния спад на дефицита на консолидирания държавен бюджет и
         постепенното намаление на дефицита по текущата сметка, унгарските
         финансови пазари изпитаха сериозно напрежение от началото на октомври
         2008 г.,
   (2)   През октомври 2008 г. унгарските власти приеха широкообхватна икономическа
         програма, предназначена да възстанови доверието на инвеститорите и да намали
         напрежението, изпитвано на унгарските финансови пазари през последните
         няколко седмици; тя включва мерки за осигуряване на необходимата ликвидност
         и финансиране за банковата система, действия за осигуряване на нужната
         капитализация на банките, както и планове за гарантиране на бюджетната
         стабилност и за ограничаване на потребностите от финансиране; по-специално,
         правителството преразгледа целта си за равнището на дефицита, като я промени
         от планираните в бюджета 4 % от БВП на 3,4 % от БВП за 2008 г. и съответно от
         3,2 % от БВП на 2,6 % от БВП за 2009 г.; тази икономическа програма и
         конкретно бюджетните цели ще бъдат отразени в бюджета на правителството и в
         програмата за сближаване, които включват и други политически мерки и
         структурни реформи,
   (3)   Съветът периодично извършва преглед на икономическата политика на Унгария,
         по-специално в контекста на ежегодния преглед на актуализираната програма за
         сближаване на страната и на националната програма за реформи, в контекста на
         периодичния преглед на напредъка на страната във връзка с препоръката на
         Съвета по процедурата при прекомерен дефицит, както и в контекста на доклада
         за сближаване,
   (4)   Въпреки очакваното подобрение на салдото по текущата сметка Унгария има
         нужда от голямо външно финансиране през 2008 и 2009 г. (20 милиарда евро
         според оценките), тъй като с оглед на развитието напоследък на финансовия
         пазар салдата по капиталовата и финансовата сметка могат съществено да се
         влошат с по-бързото увеличение на нетните изходящи потоци от портфейлни
         инвестиции.
BG                                         8                                           BG
 ---pagebreak---    (5)   Унгарските власти поискаха значителна финансова помощ от ЕС и от други
         международни финансови институции и държави, за да поддържат
         устойчивостта на платежния баланс и да постигнат разумно равнище на
         валутните резерви,
   (6)   Платежният баланс на Унгария е изправен пред сериозна опасност, поради което
         е необходимо на страната спешно да бъде предоставена взаимна помощ от
         Общността.
   ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
                                        Член 1
   Общността предоставя взаимна помощ на Унгария.
   Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
   Съставено в Брюксел на […] година.
                                         За Съвета
                                         Председател
BG                                         9                                          BG
 ---pagebreak---                                          Предложение за
                                    РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
      за предоставяне на средносрочна финансова помощ от Общността на Унгария
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 332/20022 на Съвета от 18 февруари 2002 г. за
   установяване на механизъм, осигуряващ средносрочна финансова подкрепа за
   платежния баланс на държавите-членки, и по-специално член 3, параграф 2 от него,
   като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултация с
   Икономическия и финансов комитет (ИФК),
   като има предвид, че:
   (1)    С Решение [….] на Съвета беше решено да се предостави взаимна помощ на
          Унгария.
   (2)    Въпреки очакваното подобрение на салдото по текущата сметка, нуждите на
          Унгария от външно финансиране през 2008 и 2009 г. се оценяват на 20 милиарда
          EUR, тъй като предвид на развитието напоследък на финансовия пазар салдата
          по капиталовата и по финансовата сметка могат съществено да се влошат с
          ускоряването на нетните изходящи потоци от портфейлни инвестиции.
   (3)    Уместно е да се предостави помощ на Унгария в размер до 6,5 милиарда EUR
          съгласно механизма, осигуряващ средносрочна финансова подкрепа за
          платежния баланс на държавите-членки, установен през 2002 г. с Регламент (ЕО)
          № 332/2002. Тази помощ следва да се предостави заедно със заем от
          Международния валутен фонд в размер на 10,5 милиарда специални права на
          тираж (около 12,5 милиарда EUR) съгласно стендбай споразумение, което се
          очаква да бъде одобрено на 6 ноември 2008 г. Световната банка също така се
          съгласи да предостави заем на Унгария в размер на 1 милиард EUR.
   (4)    Помощта следва да се управлява от Комисията, която след консултиране с
          Икономическия и финансов комитет договаря с унгарските власти свързаните с
          финансовата помощ конкретни условия относно икономическата политика. Тези
          условия следва да се формулират в меморандум за разбирателство. Подробните
          финансови условия следва да се формулират от Комисията в кредитното
          споразумение.
   (5)    Помощта следва да се предостави с оглед да се подкрепи устойчивостта на
          платежния баланс на Унгария и по този начин да се допринесе за успешното
          изпълнение на програмата за икономическа политика на правителството при
          сегашните икономически и финансови условия.
   2
          ОВ L53/1 [23 февруари 2002 г.]
BG                                             10                                       BG
 ---pagebreak---    ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
                                        Член 1
   1.    Общността ще предостави на Унгария средносрочен заем в размер на
         максимум 6,5 милиарда EUR с максимален среден срок до падежа 5 години.
   2.    Финансовата помощ от Общността се предоставя в продължение на две години,
         считано от първия ден след влизане в сила на настоящото решение. В случай че
         обстоятелствата го изискват, Комисията след консултиране с Икономическия и
         финансов комитет може да реши да удължи този срок с максимум две години.
                                        Член 2
   1.    Помощта ще се управлява от Комисията по начин, който е съобразен със
         задълженията на Унгария и препоръките на Съвета, по-специално в контекста
         на изпълнението на Националната програма за реформи, както и на програмата
         за сближаване и процедурата при прекомерен дефицит.
   2.    След консултиране с Икономическия и финансов комитет, Комисията договаря
         с унгарските власти свързаните с финансовата помощ конкретни условия
         относно икономическата политика, както е предвидено в член 3, параграф 4.
         Тези условия следва да се формулират в меморандум за разбирателство, който
         да е съобразен със задълженията и препоръките, посочени в параграф 1.
         Подробните финансови условия се формулират от Комисията в кредитното
         споразумение.
   3.    Комисията в сътрудничество с Икономическия и финансов комитет проверява
         периодично изпълнението на свързаните с помощта условия относно
         икономическата политика. Икономическият и финансов комитет трябва да бъде
         информиран от Комисията за възможно рефинансиране на заема или
         преструктуриране на финансовите условия.
                                        Член 3
   1.    Финансовата помощ от Общността се предоставя от Комисията на Унгария на
         максимум пет транша, размерът на които се определя в меморандума за
         разбирателство.
   2.    Първият транш се отпуска след влизането в сила на кредитното споразумение и
         на меморандума за разбирателство.
   3.    Позволява се разумното използване на лихвени суапове с контрагенти с най-
         висока кредитна оценка, ако това се изисква за финансиране на заема.
   4.    Комисията решава отпускането на следващи траншове, след като получи
         становището на Икономическия и финансов комитет. Изплащането на всеки
         следващ транш се извършва въз основа на задоволително изпълнение на новата
         икономическа програма на унгарското правителство, включително на
         програмата за сближаване, и по-специално на конкретните условия относно
         икономическата политика, предвидени в меморандума за разбирателство. Те
         включват, inter alia, напредъка във фискалната консолидация, планирана от
         правителството в съответствие с препоръката на Съвета по процедурата при
         прекомерен дефицит от 10 октомври 2006 г., както и становището на Съвета по
         актуализираната програма за сближаване от ноември 2007 г.; конкретни мерки
BG                                         11                                         BG
 ---pagebreak---           за ограничаване на разходите в рамките на процеса на консолидация, както и
          напредъка в реформата на фискалното управление и финансовия надзор; мерки
          за структурна реформа в контекста на Лисабонската стратегия като например
          увеличаване на стимулите за работа, за да се подкрепи заетостта и да се
          допринесе за дългосрочната устойчивост на публичните финанси.
   Адресат на настоящото решение е Република Унгария.
   Съставено в Брюксел на […] година.
                                         За Съвета
                                         Председател
BG                                         12                                        BG
 ---pagebreak---                    ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО ВЪРХУ БЮДЖЕТА
                          (срв. член 16 от Вътрешния правилник)
    ОБЛАСТ НА ПОЛИТИКАТА: ДЯЛ 01 — ИКОНОМИЧЕСКИ И ФИНАНСОВИ
    ВЪПРОСИ
    ДЕЙНОСТ: ФИНАНСОВИ ОПЕРАЦИИ И ИНСТРУМЕНТИ
    НАИМЕНОВАНИЕ НА ДЕЙСТВИЕТО: СРЕДНОСРОЧНА ФИНАНСОВА
    ПОМОЩ ОТ ЕС ЗА УНГАРИЯ
    1.      НАИМЕНОВАНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО: СЪОТВЕТЕН БЮДЖЕТЕН
            РЕД И ДЯЛ
            01 04 01 01 — Гаранция на ЕО за заеми от Общността, отпуснати за подкрепа
            на платежния баланс
    2.      ПРАВНО ОСНОВАНИЕ:
            Членове 119 и 308 от Договора за създаване на Европейската общност;
            Регламент № 332/2002 на Съвета от 18 февруари 2002 година.
            Регламентът ограничава размера на главницата на заемите, които могат да
            бъдат предоставени на държави-членки по този механизъм, на 12 милиарда
            EUR. Откакто регламентът е в сила, не са предоставяни заеми по този
            механизъм.
    3.      ОБЩИ ЦИФРИ ЗА ФИНАНСОВАТА ГОДИНА (В EUR)
            Тази позиция представлява структурата за гаранцията, предоставена от
            Европейския съюз. Тя ще позволи на Комисията да обслужва дълга (главница,
            лихви и други разходи), ако длъжникът (Унгария) не изпълни задължението си.
            Записът („p.m.“), отразяващ бюджетната гаранция, ще бъде задействан само в
            случай на реално искане за изтегляне на тази гаранция. Очаква се, че при
            нормални обстоятелства няма да постъпи искане за изтегляне на бюджетната
            гаранция. Преди, когато Унгария все още не беше държава-членка, Съветът
            предостави на Унгария макрофинансова помощ на обща стойност 790 милиона
            екю въз основа на решения 1990/83/ЕИО от 25 февруари 1990 г. и 91/310/ЕИО
            от 24 юни 1991 г. Цялата макрофинансова помощ беше върната до 1998 г.
            3а — Текуща година
            Не се прилага
                                                    Бюджетни
                                                кредити за поети
                                                   задължения
   Начални         бюджетни
   кредити за финансовата
   година (бюджет)
   Трансфери
BG                                           13                                         BG
 ---pagebreak---    Допълнителни бюджетни
   кредити
   Общо           бюджетни
   кредити
   Бюджетни кредити, вече
   заделени     от     друга
   работна програма
   Налично салдо
   Сума за предложеното
   действие
            3б — Преноси
            Не се прилагат
                                            Бюджетни кредити
                                                  за поети
                                                задължения
   Преноси
   Бюджетни кредити, вече
   заделени от друга работна
   програма
   Налично салдо
   Сума за предложеното
   действие
            3в — Следваща финансова година
            Не се прилага
                                            Бюджетни кредити
                                                  за поети
                                                задължения
   Начални        бюджетни                 p.m.
   кредити за финансовата
   година (бюджет)
   Трансфери
   Допълнителни    бюджетни
   кредити
   Общо бюджетни кредити
BG                                      14                   BG
 ---pagebreak---    Бюджетни кредити, вече
   заделени     от      друга
   работна програма
   Налично салдо
   Сума за предложеното
   действие
                                                 p.m.
    4.      ОПИСАНИЕ НА ДЕЙСТВИЕТО
            Предложената средносрочна финансова помощ за Унгария се състои от заем на
            Общността (който ще се финансира чрез вземане от Общността на кредити на
            международните капиталови пазари) в размер на 6,5 милиарда EUR. Той ще
            бъде предоставен в контекста на международен пакет за финансиране и по-
            конкретно чрез заем от МВФ в размер на 10,5 милиарда специални права на
            тираж (около 12,5 милиарда EUR), поддържан от стендбай механизма.
            Световната банка също се ангажира с общо 1 милиард EUR. Средносрочната
            финансова помощ на Общността за Унгария е предназначена да подкрепи
            устойчивостта на платежния баланс на Унгария, която е сериозно застрашена,
            и по този начин да подкрепи и новата икономическа програма на
            правителството, целяща наред с другото възстановяване на доверието на
            инвеститорите и смекчаване на напрежението, изпитвано напоследък на
            финансовите пазари от началото на октомври 2008 г. насам. Помощта отразява
            готовността да се подкрепи държава-членка, чиято политика се подобри
            значително от средата на 2006 г. насам, включително чрез значително
            намаляване на дефицита в консолидирания държавен бюджет. В същото време
            с тази помощ се допринася за финансовата стабилност и извън рамките на
            държавата бенефициер предвид на важните международни (включително
            междубанкови) връзки. Подкрепеният по този начин нов пакет от мерки на
            икономическата политика включва ускорено намаление на дефицита както през
            2008 г., така и през 2009 г., което би довело да намаление на нуждите на
            правителството от финансиране, както и редица целенасочени стъпки за
            раздвижване на пазара на държавните дългови финансови инструменти и за
            повишаване на ликвидността на валутния суапов пазар. В заключение,
            управляваната от Комисията помощ при консултиране с Икономическия и
            финансов комитет е начин да се гарантира, че ЕС продължава непосредствено
            да участва в определянето на икономическата политика на Унгария и тази
            политика е в съответствие със задълженията на Унгария в контекста на ЕС и
            препоръките на Съвета, по-специално що се отнася до изпълнението на
            Националната програма за реформи, както и на програмата за сближаване и
            процедурата при прекомерен дефицит.
            Кредитите, получени от Общността на капиталовите пазари или от финансови
            институции за целите на предоставяне на заема на Унгария, са покрити от
            гаранцията на Общността. Заемът се получава на капиталовите пазари или от
            финансови институции. Размерът на главницата на заема, който ще бъде
            предоставен на Унгария, възлиза на 6,5 милиарда EUR.
            Структурата на гаранцията, предоставена от Европейският съюз, ще позволи на
            Комисията да обслужва дълга, ако Унгария не изпълни задължението си.
BG                                            15                                        BG
 ---pagebreak---          За да изпълни задълженията си, Комисията може да използва своите налични
         средства за временно обслужване на дълга. В този случай се прилага член 12 от
         Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000 на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагане
         на Решение 2000/597/ЕО, Евратом относно системата на собствените ресурси
         на Европейските общности (ОВ L 130, 31.5.2000 г., стр. 1).
   5.    ВЪЗПРИЕТ МЕТОД НА ИЗЧИСЛЕНИЕ
         Не се прилага.
   6.    ГРАФИК НА ПЛАЩАНИЯТА (В EUR)
         Не се прилага.
   Бюджетен     Бюджетни
   ред           кредити                             Плащания
                                                                            Следващи
                                         Година      Година      Година     бюджетни
                               Година n  n+1         n+2         n+3         години
            Година n
            Година
            n+1
            Година n
            Година
            n+1
            Общо
BG                                       16                                            BG


				|

		52014DC0412

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Хърватия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2014 г. /* COM/2014/0412 final - 2014/ () */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Хърватия за 2014
г.
и съдържаща
становище на
Съвета
относно програмата
за
конвергенция
на Хърватия
за 2014 г.

Съветът
на
Европейския
съюз,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 9,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на
Европейския
парламент и
на Съвета от 16
ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и
по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[4],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
като
взе предвид
становището
на Икономическия
и финансов
комитета,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
социална
закрила,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
икономическа
политика,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март 2010
г.
Европейският
съвет постигна
съгласие по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова стратегия
за растеж и
работни
места — стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена координация
на
икономическите
политики, която
стратегия е
съсредоточена
върху ключовите
области, в
които е
необходимо
да се предприемат
действия за
повишаване
на потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)
На 13 юли 2010
г. въз основа
на
предложенията
на Комисията
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на Съюза
(за периода 2010—2014
г.), а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоки за
политиките
за заетост на
държавите
членки, като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националната
си
икономическа
политика и
политика за
заетост.
(3)
На 29 юни 2012
г. държавните
и
правителствените
ръководители
на държавите
членки взеха
решение
относно Пакт
за растеж и работни
места, с
който се
предоставя
съгласувана
рамка за
действие на
равнището на
отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се използват
всички
възможни
лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха
решение
относно действията,
които да
бъдат
предприети
на равнището
на държавите
членки, като
по-конкретно
изразиха
пълната си
ангажираност
с постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на
специфичните
за държавите
препоръки.
(4)
Хърватия
участва в
европейския
семестър през
2013 г. на
доброволни и
неофициални
начала, като
представи
икономическа
програма. Не
бяха
изготвени
специфични
за държавата
препоръки. На
21 юни 2013 г. Съветът
прие
заключения,
приветстващи
икономическата
програма на
Хърватия,
като подчерта,
че от
Хърватия се
очаква да
отбележи
напредък в
посока на
изпълнение
на изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж и че тя
трябва да
поеме по
надеждния
път на консолидация
при
същевременно
запазване на
разходите за
ускоряване
на растежа и
осигуряване
на
възможност
за
съфинансиране
на притока от
средства по
линия на
фондовете на
ЕС.
(5)
На 13
ноември 2013 г.
Комисията
прие
годишния обзор
на растежа[5], с
което
постави
началото на
европейския
семестър за
2014 г. за
координация
на икономическите
политики. На
същия ден въз
основа на Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
прие Доклад
за механизма
за предупреждение[6], в
който беше
посочено, че
Хърватия е
една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши задълбочен
преглед.
(6)
На 20
декември 2013 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
бюджетна консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от продължаване
на
диференцирана
бюджетна консолидация,
благоприятстваща
растежа, възстановяване
на
нормалните
условия за отпускане
на заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на
публичната
администрация.
(7)
На 5 март
2014 г.
Комисията
публикува
резултатите
от
задълбочения
преглед за
Хърватия[7],
извършен
съгласно
член 5 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011.
Анализът на
Комисията
дават
основание да
се заключи,
че в Хърватия
са налице прекомерни
макроикономически
дисбаланси, които
трябва да
бъдат
следени и за
които са необходими
политически
действия. По-специално
са
необходими
политически
действия по
отношение на
слабостите,
възникващи
от
значителни
външни
задължения,
спад в
равнището на
износа,
висока
задлъжнялост
на
дружествата
и бързо
растящ
консолидиран
дълг на
сектор
„Държавно
управление“,
и всичко това
в контекст на
нисък растеж
и слаб капацитет
за
приспособяване.

(8)
На 24
април 2014 г.
Хърватия
представи
своята национална
програма за
реформи за
2014 г. и своята
програма за
конвергенция
за 2014 г.. Двете програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(9)
Целта на
бюджетната
стратегия,
заложена в програмата
за
конвергенция
за 2014 г., е до 2016 г. да
се коригира
прекомерният
дефицит, като
същевременно
се осъществи
завръщане
към устойчив
икономически
растеж. Това
се предвижда
да бъде
постигнато
чрез
непрекъснато
намаляване
на дефицита
от 4,9 % от БВП
през 2013 г. до
под 3 % от БВП
до 2016 г., когато
е крайният срок
за корекция
на
прекомерния
дефицит. Програмата
предвижда
през 2014 г.
държавният
дълг да
достигне
връх от приблизително
72 % от БВП, да
отбележи
малък спад
през
следващата
година и да
се стабилизира
след това.
Макроикономическият
сценарий в
основата на
бюджетните
прогнози в
програмата е
оптимистичен
за целия
период на програмата.
Според
сценария на
програмата
БВП ще остане
непроменен
през 2014 г., като
се очаква
умерен
растеж от 1,2 %
през 2015 г.,
докато според
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г. ще има
съответно
спад от 0,6 % и
нарастване с
0,7 %. Цифрите на
бюджетната
прогноза в
програмата
се отклоняват
от
стандартите
на
Европейската
система от
национални и
регионални
сметки (ESA), което
води до
несъответствие
с предишни данни
и с
макроикономическия
сценарий и
пречи за
адекватното
сравнение с
прогнозата на
Комисията от
пролетта на
2014 г. Освен
това
програмата
не
предоставя
достатъчно
подробности
относно
мерките за
консолидация
за 2015 г. и 2016 г.,
особено по
отношение на
разходите.
Според
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г.
номиналният
дефицит се
очаква да
достигне 3,8 % и
3,1 % от БВП през
2014 г. и 2015 г. След
съответната
корекция, за
да станат
тези
прогнози,
сравними с
целевите
стойности,
определени в
рамките на
процедурата
при
прекомерен
дефицит (т.е.
без въздействието
от
прехвърлянето
на втория стълб
от
пенсионните
активи),
прогнозата
на Комисията
за дефицита
през 2014 г. би
била 4,6 % от БВП
и 3,8 % през 2015 г.
Тъй като
програмата за
конвергенция
е първият
доклад
относно действията,
предприети
от
компетентните
органи след
откриването
на
процедурата
при
прекомерен
дефицит, на 28
януари 2014 г.
Комисията
оцени
действията,
предприети
от Хърватия в
съобщение,
публикувано
на 2 юни 2014 г.
По-специално
се предвижда
водещата цел
да бъде
постигната
през 2014 г.,
докато
дефицитът се
очаква да
бъде малко
над целевата
стойност
през 2015 г. Подобрението
на
структурното
бюджетно
салдо е малко
по-малко от
това, което
се изисква, както
през 2014 г., така
и през 2015 г.
Накрая, макар
че промяната
в
коригираното
структурно
салдо е
по-ниска от
препоръчаната
стойност, се смята,
че
корекцията,
измерена съгласно
включените
дискреционни
мерки, ще
бъде
постигната
през 2014 г. и
през 2015 г. С цел намаляване
на
отрицателното
въздействие
върху
растежа и
засилване на
устойчивостта
на
консолидацията
е оправдано
по-голямо
внимание към
качеството
на мерките и
преминаване
към мерки за
съкращаване
на разходите.
Въз основа на
своята
оценка на
програмата и
прогнозата
на Комисията,
в съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета,
Съветът е на
мнение, че
макар
Хърватия да е
предприела
ефективни
действия до 30
април 2014 г., за
да коригира
прекомерния
си дефицит, както
се
препоръчва,
са
необходими
допълнителни
усилия, за да
изпълни
препоръката
в рамките на
процедурата
при
прекомерен
дефицит за
коригиране
на
прекомерния
дефицит до
2016 г. и за
осигуряване
на
надеждността
на
корекцията.
(10)
Мерките
за бюджетна
консолидация
следва да
бъдат
насочени към
подобряване
на качеството
на
публичните
финанси с
оглед постигането
на
ефективност
на,
по-специално,
разходите за
работни
заплати,
социално
осигуряване
и субсидии и
осигуряването
на
необходимия
фискален
капацитет за
осъществяване
на
насърчаващи
растежа разходи
и инвестиции,
включително
при финансирани
от Съюза
проекти.
Хърватия
извърши значителни
реформи на
фискалната
си уредба
през
последните
години.
Въпреки това,
остават
слабости във
връзка с
бюджетното
планиране,
ефективния
контрол на
разходите и
последователното
прилагане на
бюджетни
ограничения,
което оказва
отрицателно
влияние при изработването
на
фискалната
политика. Независимо
че наскоро бе
променено,
изготвянето
на фискални
разпоредби
следва да
бъде
допълнително
подобрено.
По-специално
ефективността
на
фискалната
уредба се
подкопава от
липсата на
превантивни
механизми и
слабото спазване
на правилото
за дълга,
както и от
неясна
формулировка
на
структурното
правило за
балансиран
бюджет.
Създаването
на комисия по
фискалната
политика е
положително
развитие, но
се смята, че
са
необходими
допълнителни
мерки за
укрепване на
нейната
позиция по отношение
на
планирането
и
мониторинга
на бюджета,
най-вече
независимостта
ѝ от всички бюджетни
органи.
(11)
Хърватия
е изправена
пред
предизвикателството
да провежда
фискална
консолидация,
без да се
навреди на
конкурентоспособността
и
перспективите
за
икономическо
възстановяване.
При тези
обстоятелства
приходната
част на
публичните
финанси е
ограничена
от стеснен
обхват на
данъчните
основи, които
предлагат
стабилни
данъчни постъпления
и не действат
изкривяващо
на растежа. В
този
контекст
националната
програма за
реформа
обявява план
за въвеждане
през 2016 г. на
постоянен
данък върху
недвижимите
имоти, но
неговият
оперативен
вариант,
включително
на данъчната
основа, все
още предстои
да бъде
уточнен.
Хърватия е
решена също така
да
предприеме
мерки за
подобряване
на спазването
на данъчното
законодателство
чрез
намаляване
на сивата
икономика.
Бяха предприети
стъпки в тази
насока.
Постепенното
въвеждане на
фискални
касови
апарати увеличи
данъчните
приходи чрез
засилен надзор
на
транзакциите
по
електронен
път. От реорганизацията
на данъчната
администрация
се очаква да
се подобри
ефикасността
и ефективността
на
събирането
на данъците,
като същевременно
се намали
административната
тежест за
данъкоплатците.
Въпреки това,
с оглед на
нуждите на
фискалната
консолидация
и като също
се вземат
предвид
данните,
които сочат
несъбрани
данъци в
значителен
размер, изглежда
съществува
възможност
за увеличена
ефективност
при
събирането
на данъците и
са
необходими
постоянни
усилия за
подобряване
на
спазването
на данъчното
законодателство
чрез
осигуряване
на повече
електронни
услуги за
данъкоплатците.

(12)
Хърватия
предприе
мерки за
повишаване
на
устойчивостта
и адекватността
на пенсиите:
от ноември
2010 г. насам законоустановената
пенсионна
възраст, възрастта
за ранно
пенсиониране
и срокът за придобиване
на пенсионни
права от
жените се
увеличават
постепенно,
като до 2030 г. ще
бъдат
напълно
хармонизирани.
С измененията
на Закона за
пенсионното
осигуряване,
приети през
декември 2013 г.,
законоустановената
пенсионна
възраст се
увеличава от
65 на 67 години, а
възрастта за
ранно
пенсиониране
— от 60 на 62
години. Това
увеличение
обаче ще
влезе в сила
едва от 2031 г.,
което е
недостатъчно
амбициозно
предвид
демографските
тенденции.
Въпреки
реформите,
осъществени
през
последните
години, все
още са налице
различни
възможности
за ранно
пенсиониране.
Като се имат
предвид
редицата
изключения,
санкциите за
ранно
пенсиониране
и бонусите за
късно
пенсиониране
представляват
много слаб
стимул да се
работи до
законоустановената
пенсионна
възраст,
което оказва
отрицателно
въздействие
върху предлагането
на работна
ръка и
устойчивостта
на пенсионната
система. През
2013 г. бе приет
законът за
създаване на
орган за
единна
експертиза,
който да
спомогне за
ограничаване
наплива на
пенсионери
по
инвалидност
и намаляване
на измамите
чрез
уеднаквяване
на
експертизите
за
увреждания.
Заедно със
засилени
инспекции
това
отговаря на
една
определена
необходимост,
но ефектът
върху
разходите ще
зависи от
това как
мерките се
изпълняват и
степента, до
която
решенията се
прилагат.
Пенсиите по
специалните
схеми, които
бяха над определен
праг, бяха
намалени с 10 %,
макар и
временно,
като тяхното
индексиране
е обвързано с
показателите
на БВП.
Въпреки
неотдавнашните
опити за
ограничаване
на разходите
и
увеличаване
на
прозрачността,
темпът и
обхватът на
приближаване
на пенсиите по
специални
схеми към
общите
правила са слаби
и цялостният
напредък е
все още
ограничен.
(13)
В
сектора на
здравеопазването
се отчитат принципно
добри
здравни
резултати и,
с някои
регионални
разлики,
услугите са
достъпни, но
системата
допринася
значително
за натиска
върху
публичните
финанси.
Органите са
установили
недостатъци
в болничната
мрежа, които
подлежат на
отстраняване.
Представеният
през март 2014 г.
генерален
план за реорганизация
на болнични
грижи
предвижда мерки,
които биха
подобрили
ефективността
на разходите,
като
например
рационализация
на болничната
мрежа,
намаляване
на средната
продължителност
на болничния
престой,
по-добро
разпределение
на
болничните
легла, включително
за
дългосрочните
грижи, и
допълнителни
промени във
финансирането
на болниците.
Следва да се
гарантира
засилен капацитет
за наблюдение
и прилагане
както на
болнично, така
и на
правителствено
ниво, за бъде
реализиран
планът.
Дългосрочните
грижи се характеризират
с услуги,
разпръснати
между здравните
и социалните
системи,
ниска степен
на обхващане
и на
организирани
грижи, високи
разходи за
предоставяне
на услугата,
както и дълги
списъци с
чакащи.
(14)
Процентите
на заетост и
активност са
сред най-ниските
в ЕС, като са
особено
ниски при младите
и
по-възрастните
хора. Освен с
цикличното
развитие
тези
резултати на
пазара на
труда са
свързани
отчасти с
институционални
и политически
решения.
Хърватия
даде ход на
реформи на пазара
на труда с
цел
повишаване
на неговата
гъвкавост.
Първата фаза
на реформата,
завършена
през 2013 г., бе
съсредоточена
върху законодателството
за срочни
трудови договори.
Правителството
прие второ
законодателно
предложение
през януари
2014 г., което предвижда
намаляване
на разходите
за съкращения
чрез
скъсяване и
опростяване
на процедурите
и
увеличаване
гъвкавостта
на работното
време. Освен
това  би
трябвало да
бъдат въведени
по-гъвкави
форми на
заетост, като
например
договори на
непълно
работно
време. Тези
промени ще
поставят в
по-общ план
Хърватия на
равнището на
нейните
конкуренти, що
се отнася до
индекса за
защита на
заетостта.
Въпреки че
тези реформи
се очаква да
имат
положителен
ефект върху
заетостта
като цяло, те
също така
водят до
повишен риск
от
сегментирането
на пазара на
труда, включително
развитието
на срочни
трудови договори.
Междувременно
не се
предвиждат
промени в
механизма за
определяне
на заплатите,
въпреки
особеното за
Хърватия
съчетание от
сравнително
високи
средни
заплати и
много ниско
равнище на
заетост.
Въпреки
допълнително
нарастване
на
безработицата,
разходите и
покритието
на активните
мерки на пазара
на труда — за
да се даде
възможност
за по-добър достъп,
както и за
по-дълго
задържане на
него — все още
са под
средното
ниво,
по-специално
що се отнася
до младите
хора,
дългосрочно безработните
и
по-възрастните
работници. Административният
капацитет на
хърватската
публична
служба по
заетостта е
подложен на
силен натиск,
включително
на регионално
равнище. Не
съществува
цялостна
система за
следене и
оценка на
развитието и
потребностите
на пазара на
труда,
включително
предвиждане
на
необходимите
умения, нито
има редовна
оценка на
активните
мерки на политиката
на пазара на
труда. Трябва
да се намали
големият дял
недекларирана
платена
дейност.
(15)
Положението
на пазара на
труда буди
особена
тревога сред
младите хора,
чиято безработица
нарасна
значително и
достигна
почти 50 % през
2013 г., като
непрекъснато
се увеличава
делът на
младите хора,
които не участват
във форма на
заетост,
образование
или обучение.
Сред
значителните
предизвикателства
са
обхващането
на
нерегистрираните
в службите по
заетостта
младежи и
мобилизирането
на частния
сектор за
предлагането
на повече
стажове в
съответствие
с целите на
„Гаранция за
младежта“.
Хърватия
също е
изправена
пред
сериозни
предизвикателства
в областта на
образованието,
свързани със
съобразяването
с
изискванията
на пазара на
труда и с
качеството
на
предоставяните
услуги във всички
образователни
сектори. В
средното и
висшето
образование
са
недостатъчно
застъпени
ученето на
работното
място и професионалното
ориентиране,
като също
така е слаб
ангажиментът
на
работодателите
както по
отношение на
професионалното
образование
и обучение,
така и на
средното и
висшето
образование.
Равнището на
заетост сред
лица, завършили
наскоро
висше
образование,
е значително
по-ниско от
това в
останалата
част на ЕС.
Остарялата
система за
професионално
образование
и обучение е
подложена на
реформа под
формата на
изпробването
на нови
учебни програми.
Предстои
прилагането
на
хърватската квалификационна
рамка и
стратегията
в областта на
образованието,
науката и
технологиите,
като това
следва да
подобри
образователните
резултати и
привеждането
им в съответствие
с
потребностите
на пазара на
труда.
(16)
Високата
безработица
и ниската
степен на участие
на пазара на
труда
доведоха до
влошаване на социалното
положение в
Хърватия.
Делът на хората,
изправени
пред риск от
бедност и социално
изключване,
се е увеличил
през последните
години и е
значително
над средното ниво
за ЕС.
Системата за
социално
осигуряване
е
организирана
така, че дава
възможност на
бенефициерите
да натрупват
парични трансфери,
които се
припокриват.
Когато започват
работа,
бенефициерите
вече не могат
да се ползват
от някои от
тези
социални
трансфери,
като това
действа като
възпиращ
фактор за
навлизане на
пазара на
труда. Има
място системата
за социална
защита да
бъде направена
по-ефикасна и
прозрачна:
понастоящем
разпределението
на схемите за
подпомагане
на доходите и
обезщетения
е
разпръснато в
редица
институции и
нива на
управление с непоследователно
прилагане на
критерии и
припокривания.
Със Закона за
социална
защита от 2013 г.
бяха
въведени
по-строги
условия за имущественото
състояние с
оглед
получаването
на
обезщетения
и четири от
повече от 70-те
обезщетения,
които
съществуват
на национално
равнище, в т.ч.
някои, които
са насочени към
определени
групи, бяха
включени в
общия минимален
доход. До 2016 г.
постепенно
ще бъде реализиран
национален
модел на
„обслужване
на едно гише“,
чрез който ще
бъдат администрирани
всички
парични
обезщетения на
национално
равнище.
Систематичният
мониторинг и
оценка обаче
ще бъдат
трудни, тъй
като схемите
и програмите
за
подпомагане
на доходите
на местно и
регионално
равнище и
различните
парични
обезщетения,
получавани
без значение
на
имущественото
състояние и насочени
към
определени
категории от
населението,
не са напълно
интегрирани.
Въпреки
няколкото
законодателни
реформи от
2011 г. насам,
системата за
социално
осигуряване е
изградена
така, че не е
ефективно
насочена към
най-силно
нуждаещите
се.
(17)
Настоящата
регулаторна
уредба за
развиването
на бизнес в
Хърватия
води до
значителна
тежест за предприятията,
включително
липса на правна
сигурност,
непрозрачно
вземане на
решения,
особено на
местно
равнище, и
множество парафискални
такси. Освен
това силното
раздробяване
на
отговорностите
на
публичната
администрация
на
регионално и
местно
равнище и
сложното
разделение
на
компетенциите
между
министерства
и агенции на
централно равнище
усложняват
бизнес
решенията и
удължават
административните
процедури. На
равнището на централното
държавно
управление е
въведен
структуриран
подход за
идентифициране
на пречките
за
предприятията.
Не се прилага
обаче
последователна
методика за
измерване на
административната
тежест, което
намалява
ефективността
на вече
предприетите
мерки. Съществуващото
„обслужване
на едно гише“
за предприятия
има само
ограничени
функции. Необходимо
да се
рационализира
и подобри контролът
върху
публичните
субсидии и
гаранции,
като
евентуален
централен
регистър на
дружествата
и
физическите
лица, получаващи
подкрепа, би
представлявал
първа стъпка
в тази област.
Хърватия
започна
реформи на
публичната
администрация,
за да се
увеличи административния
ѝ капацитет,
а публичните
услуги да
станат в
по-висока
степен
съобразени с
гражданите и
предприятията,
за които са
предназначени.
Качеството
на
публичното
управление
обаче остава
ниско, със
слаба координация
между
различните
нива на
управление и
незначително
или твърде
формално използване
на основано
на факти
формулиране
на политики и
оценка.
Приемането
на стратегията
за реформа в
публичната
администрация
е стъпка в
правилната
посока, като
стратегията следва
да бъде
изцяло
прилагана на
всички равнища
на
управление.
Опитът от
изпълнението
на
предприсъединителните
фондове сочи
пропуски по
отношение на
стратегическото
планиране и
институционалния
капацитет,
както и
слабости при
разработването
на проектите
и
последващите
действия.
(18)
Държавните
или
контролираните
от държавата
дружества са
засегнати
неблагоприятно
от слабото
управление, а
в
прилагането
на новата
стратегия за
управлението
на
публичните
активи и
предприятия
се
наблюдават
закъснения.
Понастоящем
не
съществува
конкурсна
процедура за
подбор на
членове на
надзорния
съвет и директори
и
назначенията
не се
публикуват.
Бяха предприети
мерки за
подобряване
на уредбата
за борба с
корупцията,
но са
необходими
повече усилия
в областта на
превенцията
на корупцията
на всички
равнища на
управление.
Сред ключовите
елементи,
които
понастоящем
липсват в
уредбата за
борба с
корупцията,
са ефективни
механизми за
проверка за
конфликт на интереси
и
деклариране
на имотно
състояние на
държавните
служители,
както и
специфични
предпазни
мерки за
държавни и
контролирани
от държавата
предприятия.
Правомощията
за
проверката
на комисията
за разрешаване
на
конфликтите
на интереси
разчитат на
компетенциите
и
инициативността
на други
органи.
Въпреки
постигнатия
напредък за
повишаване
на
прозрачността
на
процедурите
за възлагане
на
обществени
поръчки,
инструментите
за оценка на
риска не се
използват систематично
и не се
отделя
специално
внимание на
уязвимите
сектори.
Надзорът над
ефективното прилагане
на правилата
за възлагане
на обществени
поръчки
трябва да
бъде засилен,
също и с
оглед на
разпределянето
на средствата
от ЕС през
следващите
години.
(19)
Широкото
прилагане на
процедура на
предварителна
несъстоятелност
през 2013 г.
доведе до
известен успех
с проблемите
при
обслужването
на дългове,
пред които са
изправени
дружествата
в контекста
на сложна,
скъпа и
продължителна
процедура за
обявяване в
несъстоятелност. Налице
са обаче
значителни
възможности
за усъвършенстването
на този
инструмент
чрез
отстраняването
на различни
недостатъци,
като
например
недостатъчно
ясната роля
на държавата
в процеса,
засилване на
ролята на
търговските
съдилища при
удостоверяването
на вземания и
адекватни
планове за
преструктуриране,
разширяване
на обхвата на
процедурата,
за да се даде
възможност
за ефективно
преструктуриране
преди
длъжникът да
изпадне в
несъстоятелност,
и
отстраняване
на пропуските
в
прилагането
на закона.
Въпреки
редица
реформи за
подобряване
на ефективността
на съдебната
система,
съдебните
производства
по
граждански,
търговски и
административни
дела са
неоправдано
дълги,
особено на
първа
инстанция.
Броят на
висящите
дела се
увеличи през
2013 г. и е
изключително
висок, особено
по отношение
на
гражданските
и търговските
дела. За
решаването
на тези проблеми
е необходимо
да продължат
усилията за създаване
и прилагане
на подходящи
стимули за
своевременно
приключване
на производствата
и за
насърчаване
на
извънсъдебните
споразумения,
особено в
случаите на
искове с малък
материален
интерес, тъй
като те
затрудняват
дейността на
бизнеса и
намаляват
привлекателността
на Хърватия
за преки чуждестранни
инвестиции.
(20)
Консервативният
подход,
възприет от
хърватската
централна
банка, в
макропруденциалното
регулиране,
по-специално относно
капиталовите
равнища,
имаше за последица
постигането
от страна на
банките на
степен на
устойчивост,
която
понастоящем
ги подпомага
предвид
предизвикателствата,
пред които са
изправени в
неблагоприятната
икономическа
обстановка.
При икономика
обаче,
навлизаща в
шеста година
на рецесия, и
нарастване
на
необслужваните
кредити
съществуват
рискове за
качеството
на активите на
банките.
Положително
е, че някои
портфейли на
четирите
най-големи
хърватски
банки, които
са
чуждестранна
собственост,
ще бъдат включени
в
предназначения
за
еврозоната
тест на
качеството
на
активите/стрес
тест на новия
единен
надзорен
механизъм.
Все пак тази
проверка
изключва
някои
съществено
важни
портфейли от
хърватска
гледна точка,
тъй като
портфейлите
се подбират
въз основа на
тяхната
значимост на
равнището на
банковата група.
Освен това не
са обхванати
средноголемите
и по-малките
банки, които
могат да са с
по-ниски
капиталови
равнища и не
толкова високо
качество на
активите, но
потенциално
са важни за
финансовата
стабилност.
Допълването
на
проверката
на единния
надзорен механизъм
с
допълнителна
надзорна
проверка,
предназначена
конкретно за
хърватската
финансова
система (и
която
обхваща големи
портфейли на
хърватски
дъщерни
дружества,
които не са
част от
проверката
на единния
надзорен
механизъм,
както и
ключови
средноголеми
и по-малки
банки), ще
подобри
общото разбиране
на
класификацията
на заемите на
банките и
адекватността
на
провизиите
им срещу
загуби от
кредити.
(21)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Хърватия. Тя
извърши
оценка на
програмата
за конвергенция
и
националната
програма за
реформи. Комисията
взе предвид
не само
тяхното значение
за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в Хърватия,
но и тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид на
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на равнището
на ЕС към
бъдещите
национални решения.
Препоръките
ѝ в
рамките на
европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1 — 8
по-долу.
(22)
С оглед
на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
конвергенция
на Хърватия,
като
становището
му[8]
е изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(23)
С оглед
на
задълбочения
преглед,
направен от
Комисията, и
тази оценка
Съветът
разгледа
националната
програма за
реформи и
програмата
за конвергенция.
Неговите
препоръки по
член 6 от Регламент
(ЕС) № 1176/2011 са
изразени
по-специално
в препоръки 1—8
по-долу,
ПРЕПОРЪЧВА
на Хърватия
да
предприеме
следните
действия
през периода
2014—2015 г.:
1.           Да
приложи
изцяло
приетите за
2014 г. бюджетни
мерки.  Да
укрепи
бюджетната
стратегия, като
уточни
допълнително
обявените
мерки за 2015 г. и
2016 г. и като
разгледа
допълнителни
постоянни
мерки за
стимулиране
на растежа,
за да се осигури
устойчиво
коригиране
на прекомерния
дефицит до
2016 г. В същото
време да
гарантира, че
структурната
корекция,
посочена в препоръката
на Съвета по
процедурата
при прекомерен
дефицит, е
постигната.
Да приведе
предвижданията
на
програмата в
съответствие
със
стандартите
на ESA и
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж. Да
предприеме мерки
за засилване
на контрола
над разходите.
До март 2015 г. да
извърши
задълбочен
преглед на
разходите. Да
укрепи
процеса на
бюджетно
планиране,
по-специално
чрез подобряване
на точността
на
макроикономическите
и бюджетните
прогнози,
засилване на
задължителния
характер на
годишните и
средносрочните
тавани на
разходите и
усъвършенстване
на
изготвянето
на фискални
разпоредби.
До октомври
2014 г. да приеме
закон за  новосъздадената
комисия за
фискална
политика, да
засили
нейната
независимост
спрямо всички
бюджетни
органи, да
разшири
мандата ѝ, особено
по отношение
на
мониторинга
на всички
фискални
разпоредби и
предварителната
и
последващата
оценка на
прогнози,
както и да ѝ осигури
съответни
ресурси. Въз
основа на плановете,
очертани в
националната
програма за
реформи, да
представи
конкретна
стратегия за
реформа на
постоянното
имуществено
данъчно
облагане. Да
започне
процес на докладване
и преглед на
данъчните
разходи. Да
подобри
спазването
на данъчното
законодателство,
по-специално
чрез
по-нататъшно
повишаване
на
ефективността
на данъчната
администрация;
да представи
план за
действие за
тази цел до
края на 2014 г.
2.           До
март 2014 г. да
приеме
законодателни
актове за
ускоряване
на
планираното
хармонизиране
на законоустановената
пенсионна
възраст на
мъжете и
жените и за
прокарване
на
планираното
увеличаване
на
законоустановената
възраст за
пенсиониране
на 67 години. Да
ограничи достъпа
до ранно
пенсиониране.
Да гарантира
прилагането
на по-строги
оценки и
контрол на
пенсиите за
инвалидност
и да ускори
интегрирането
на пенсиите
по специални
схеми в общата
пенсионна
система. Да
засили
икономическата
ефективност
на разходите
в здравеопазването,
включително
болниците.
3.           До
март 2015 г. да
осъществи
втория етап
на реформата
на трудовото
законодателство,
след консултация
със
социалните
партньори, а
именно по отношение
на условията
за уволнение
и работното
време и с цел
да се избегне
по-нататъшно
сегментирането
на пазара на
труда, по-специално
на младите
хора. Да
направи
преглед на
системата за
определяне
на заплатите с
цел по-добро
съгласуване
на промените
на производителността
и условията
на заплащане.
Да представи
заключенията
от този преглед
до края на 2014 г.
Да засили
ефективността
и обхвата на
активните
политики на
пазара на
труда чрез
засилване на
административния
капацитет на
публичните
служби по заетостта,
включително
на
регионално
ниво, и чрез
увеличаване
на
покритието
на младежите,
дългосрочно
безработните
и по-възрастните
работници.
Да даде
приоритет на
обхващането
на
нерегистрирани
в службите по
заетостта младежи
и да
мобилизира
частния
сектор за предлагане
на повече
места за
чиракуване в
съответствие
с целите на
„Гаранция за
младежта“. До
края на 2014 г. да
начертае
планове за
справяне с
недекларирания
труд. Да приложи
мерки за
повишаване
на
качеството
на полученото
образование,
както и
неговата адекватност
по отношение
на пазара на
труда, чрез
модернизиране
на системите
за квалификации,
чрез
въвеждането
на механизми
за гарантиране
на
качеството,
както и чрез
подобряване
на прехода от
училище към
работа, по-специално
чрез
засилване на
професионалното
образование
и обучение в
процеса на работа.

4.           Да
направи
преглед на
данъчните и
осигурителните
системи до
края на 2014 г. и да
представи
план за
действие за
по-успешно активиране
на
неактивните
и
безработните.
Да засили
ефективността
и
прозрачността
на системата
за социална
закрила чрез
по-нататъшно
консолидиране
на
обезщетенията,
уеднаквяване
на
критериите
за допустимост
и свързване
на данните от
всички
съответни
нива и органи
на
управление в
„обслужване
на едно гише“.
Да подобри
ефективността
и адекватността
на
социалните
помощи чрез
тяхното по-добро
насочване.
5.           Да
предприеме
допълнителни
мерки за подобряване
на бизнес
средата.
По-специално
до март 2015 г. да
определи цел
за
значително
намаляване
на
административните
изисквания,
включително
парафискалните
такси. Да се
справи с
високата
степен на
разпокъсаност
и
припокриващи
се отговорности
чрез
рационализиране
на административните
процеси и
чрез
изясняване
на рамката на
вземане на
решения и на
отчетност на
всички
равнища на
управление,
както и на
централно
правителствено
равнище
между министерствата
и агенциите.
Да засили
административния
капацитет и
стратегическо
планиране на организационните
единици,
натоварени с
управлението
на
европейските
структурни и
инвестиционни
фондове,
както и да им
осигури
съответна и
стабилна
численост на
персонала.
6.           Да
представи до
октомври 2014 г.
подробен план
за
управление
на
публичната
собственост
през 2015 г. Да
гарантира, че
предприятията
под контрола
на държавата
се управляват
по прозрачен
и подлежащ на
отчетност начин,
по-специално
да разшири
изискванията
за
компетентност
за членовете
на управителните
и надзорните
съвети,
назначавани
от държавата,
и да създаде
публичен
регистър на назначенията.
Да засили
превенцията
на корупцията
в публичната
администрация
и държавните
и
контролирани
от държавата
предприятия,
включително
чрез
увеличаване
на
правомощията
за проверки
на комисията
за конфликт на
интереси. Да
повиши
прозрачността
и ефективността
на
обществените
поръчки, както
на централно,
така и на
местно
равнище, и капацитета
за
мониторинг
на
изпълнението
и
установяване
на
нередности.
7.           До
края на 2014 г. да
засили
ролята на
търговските
съдилища в
мониторинга
на
прозрачността
и законосъобразността
при
прилагането
на процедурата
за
предварителна
несъстоятелност
на дружества.
Да направи
преглед на
задължителните
тестове за
неплатежоспособност/неликвидност
във връзка с
достъпа до производството
по
предварителна
несъстоятелност
и да рационализира
процедурата
за обявяване
в неплатежоспособност/неликвидност
с цел намаляване
на нейната
продължителност.
Да повиши
качеството и
ефективността
на съдебната
система,
по-специално
чрез осигуряването
на стимули за
своевременно
решаване на
съдебните производства
по
граждански,
търговски и административни
дела и за
прибягване
до извънсъдебно
уреждане,
по-специално
при искове с
малък
материален
интерес.
8.           Да
допълни
прегледите
на
Европейската
централна
банка за 2014 г. на
качеството
на активите и
стрес тестовете
за
устойчивост
и да извърши
цялостен преглед
на
портфейлите,
предназначен
специално за
хърватския
финансов
сектор, с акцент
върху важни
портфейли,
които не са
обхванати от
проверката
на
Европейската
централна
банка, в т.ч.
ключови
средноголеми
и по-малки
банки.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               OВ L 306, 23.11.2011 г., стp.
25.
[3]               COM(2014) 412 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 и P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014)82 final.
[8]               Съгласно
член 9,
параграф 2 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета.


title: Препоръка на Съвета от 18 февруари 2014 година относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Осми ЕФР) за финансовата 2012 година

text:
               29.8.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 289/1

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 18 февруари 2014 година
   относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Осми ЕФР) за финансовата 2012 година
   2014/C 289/01
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Четвъртата конвенция АКТБ—ЕИО, подписана в Ломе на 15 декември 1989 г. (1), изменена със Споразумението, подписано в Мавриций на 4 ноември 1995 г. (2),
   като взе предвид Вътрешното споразумение между представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно финансирането и управлението на помощта от Общността по Втория финансов протокол към Четвъртата конвенция АКТБ—ЕО (3) („Вътрешното споразумение“) за създаване, наред с другото, на Осмия европейски фонд за развитие (Осми ЕФР), и по-специално член 33, параграф 3 от него,
   като взе предвид Финансовия регламент от 16 юни 1998 г., приложим за финансовото сътрудничество за развитие по Четвъртата конвенция АКТБ—ЕО (4), и по-специално членове 66 — 74 от него,
   като разгледа приходните и разходните сметки и счетоводния баланс за операциите на Осмия ЕФР към 31 декември 2012 г. и Годишния доклад на Сметната палата относно дейностите, финансирани от осмия, деветия и десетия Европейски фонд за развитие (ЕФР) (5) за финансовата 2012 г., заедно с отговорите на Комисията, съдържащи се в този годишен доклад,
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 33, параграф 3 от Вътрешното споразумение Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност за финансовото управление на Осмия ЕФР по препоръка на Съвета.

               (2)

               Цялостното изпълнение на операциите на Осмия ЕФР през финансовата 2012 г. от страна на Комисията е удовлетворително,

         ПРЕПОРЪЧВА на Европейския парламент да освободи Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Осмия ЕФР за финансовата 2012 година.

      Съставено в Брюксел на 18 февруари 2014 година.

            За Съвета

            Председател

         G. STOURNARAS

      (1)  ОВ L 229, 17.8.1991 г., стр. 3.

      (2)  ОВ L 156, 29.5.1998 г., стр. 3.

      (3)  ОВ L 156, 29.5.1998 г., стр. 108.

      (4)  ОВ L 191, 7.7.1998 г., стр. 53.

      (5)  ОВ C 331, 14.11.2013 г., стр. 261.