title: Препоръка (ЕС) 2021/1433 на Комисията от 1 септември 2021 година относно процедурите за оценяване на съответствието и за надзор на пазара в контекста на заплахата от COVID-19

text:
               2.9.2021

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 310/1

      ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2021/1433 НА КОМИСИЯТА
      от 1 септември 2021 година
      относно процедурите за оценяване на съответствието и за надзор на пазара в контекста на заплахата от COVID-19
      ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  В началото на 2020 г. пандемията от COVID-19 доведе до безпрецедентно и експоненциално нарастване на търсенето на пазара на ЕС на лични предпазни средства (наричани по-долу ЛПС), като например маски за лице, ръкавици, предпазни гащеризони или предпазни средства за очите, както и на медицински изделия като хирургически маски, ръкавици за преглед и някои престилки. По-специално веригата на доставки на някои видове ЛПС, като например маски за лице за еднократна употреба, беше подложена на сериозен натиск. Освен това в световната верига на доставки на тези продукти също настъпиха значителни смущения, които доведоха до последици и за пазара на ЕС.

                  (2)

                  В целия ЕС икономическите оператори, които осъществяваха дейност в тази област, работеха неуморно за увеличаване на капацитета си съответно за производство и за разпространение. За да се смекчи действието на различните неблагоприятни фактори, икономическите оператори често преструктурираха своите вериги на доставки, като пускаха нови производствени линии и/или извършваха диверсификация на своя контингент от доставчици.

                  (3)

                  Изискванията за проектирането, производството и пускането на пазара на лични предпазни средства са определени в Регламент (ЕС) 2016/425 на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 2016 г. относно личните предпазни средства и за отмяна на Директива 89/686/ЕИО на Съвета (1).

                  (4)

                  Изискванията за проектирането, производството и пускането на пазара на медицински изделия са определени в Регламент (ЕС) 2017/745 на Европейския парламент и на Съвета от 5 април 2017 г. за медицинските изделия, за изменение на Директива 2001/83/ЕО, Регламент (ЕО) № 178/2002 и Регламент (ЕО) № 1223/2009 и за отмяна на директиви 90/385/ЕИО и 93/42/ЕИО на Съвета (2), с който, считано от 26 май 2021 г., Директива 93/42/ЕИО на Съвета от 14 юни 1993 г. относно медицинските изделия (3) беше отменена.

                  (5)

                  Маските за лице за еднократна и за многократна употреба, осигуряващи защита срещу опасностите от прахови частици, гащеризоните за еднократна и за многократна употреба, ръкавиците и предпазните средства за очите, които се използват за превенция и защита от вредни биологични агенти, като например вируси, са продукти, които попадат в обхвата на Регламент (ЕС) 2016/425.

                  (6)

                  Хирургическите маски, ръкавиците за преглед и някои видове престилки са продукти, които попадат в обхвата на Регламент (ЕС) 2017/745 и на отменената Директива 93/42/ЕИО.

                  (7)

                  В контекста на заплахата от COVID-19 тези ЛПС и медицински изделия се оказаха от първостепенно значение за здравните работници, за лицата, оказващи първа помощ, и за други лица, участващи в работата по овладяване и предотвратяване на по-нататъшното разпространение на вируса.

                  (8)

                  С Регламент (ЕС) 2016/425 напълно се хармонизират правилата за проектирането, производството и пускането на пазара на Съюза на ЛПС и се определят редица съществени изисквания за опазване на здравето и за безопасност във връзка с ЛПС въз основа на класификацията им в зависимост от риска, срещу който е предвидено да защитават ползвателите. Поради това артикули, които са ЛПС, произведени в съответствие с Регламент (ЕС) 2016/425, може да се движат свободно в рамките на вътрешния пазар, а държавите членки не може да въвеждат допълнителни и различаващи се изисквания по отношение на производството и пускането на пазара на тези продукти.

                  (9)

                  С Регламент (ЕС) 2017/745, както и с отменената Директива 93/42/ЕИО напълно се хармонизират правилата за проектирането, производството и пускането на пазара на Съюза на медицински изделия и се определят редица общи изисквания за безопасност и действие въз основа на класификацията на медицинските изделия в зависимост от специалните правила според предназначението на изделията. Следователно изделията, произведени в съответствие с Регламент (ЕС) 2017/745 и Директива 93/42/ЕИО, може при определени условия да се движат свободно в рамките на вътрешния пазар, а държавите членки не може да въвеждат допълнителни и различаващи се изисквания по отношение на производството и пускането на пазара на тези продукти.

                  (10)

                  ЛПС, предназначени за защита от вредни биологични агенти, като например вируси, са изброени в приложение I към Регламент (ЕС) 2016/425 като категория III, която включва единствено рисковете, които „могат да предизвикат много сериозни последици, като смърт или необратимо увреждане на здравето“.

                  (11)

                  Медицинските изделия, като неинвазивни изделия, са в клас I, освен когато се прилагат специални правила.

                  (12)

                  В съответствие с член 8 от Регламент (ЕС) 2016/425, за да пуснат ЛПС на пазара, производителите извършват приложимите процедури за оценяване на съответствието и когато — чрез съответната процедура — съответствието с приложимите съществени изисквания за опазване на здравето и за безопасност е доказано, те поставят маркировката „СЕ“.

                  (13)

                  В съответствие с член 52 от Регламент (ЕС) 2017/745 и член 11 от отменената Директива 93/42/ЕИО, за да пуснат на пазара медицински изделия, производителите извършват приложимите процедури за оценяване на съответствието и когато — чрез съответната процедура — съответствието с приложимите общи изисквания за безопасност и действие е доказано, те поставят маркировката „СЕ“. Дерогации от процедурите за оценяване на съответствието може да бъдат разрешени от държавите членки, при надлежно обосновано искане, за пускането на пазара и пускането в действие на територията на съответната държава членка на конкретни изделия, чиято употреба е в интерес на общественото здраве или на безопасността или здравето на пациентите.

                  (14)

                  Регламент (ЕС) 2016/425 е неутрален по отношение на технологиите и в него не се предвиждат конкретни задължителни технически решения във връзка с проектирането на ЛПС. Вместо това в приложение II към Регламент (ЕС) 2016/425 се определят съществените изисквания за опазване на здравето и за безопасност, на които следва да отговарят ЛПС, за да може да бъдат пускани на пазара и да се движат свободно на целия пазар на ЕС.

                  (15)

                  Регламент (ЕС) 2017/745, също както отменената Директива 93/42/ЕИО, е неутрален по отношение на технологиите и в него не се предвиждат конкретни задължителни технически решения във връзка с проектирането на медицинските изделия. Вместо това в приложение I към Регламент (ЕС) 2017/745 се определят общите изисквания за безопасност и действие, на които следва да отговарят медицинските изделия, за да може да бъдат пускани на пазара и да се движат свободно на целия пазар на ЕС.

                  (16)

                  В член 19 от Регламент (ЕС) 2016/425 се определят конкретните процедури за оценяване на съответствието, които се прилагат за различните категории ЛПС. Съгласно посочения член за ЛПС от категория III, като например предназначените за защита от вредни биологични агенти, следва да бъде приложена специална комбинация от процедури за оценяване на съответствието, които са описани съответно в приложения V, VII и VIII към същия регламент. При всяка една от различните процедури за оценяване на съответствието, които може да бъдат използвани, се изисква задължителното участие на орган за оценяване на съответствието като трета страна.

                  (17)

                  В член 52 от Регламент (ЕС) 2017/745 се определят конкретните процедури за оценяване на съответствието, които се прилагат за различните класове медицински изделия. Съгласно посочения член за медицинските изделия, които попадат в клас I и са различни от изработените по поръчка или предназначените за клинично изпитване, следва да се приложи процедурата за оценяване на съответствието за декларацията за съответствие с изискванията на ЕС, без участието на орган за оценяване на съответствието като трета страна.

                  (18)

                  Нотифицираните органи са органите за оценка на съответствието, определени от държавите членки и оправомощени да изпълняват задачи по оценяване на съответствието като трета страна съгласно Регламент (ЕС) 2016/425. В съответствие с член 24, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2016/425 и точка 4, буква е) от приложение V към същия регламент от нотифицираните органи се изисква да преценят дали дадено ЛПС отговаря на приложимите съществени изисквания за опазване на здравето и за безопасност.

                  (19)

                  От друга страна, съгласно съответните процедури за надзор на пазара, предвидени в Регламент (ЕС) 2016/425, и по-специално в член 38, параграфи 1 и 2 от него, когато даден орган за надзор на пазара установи наличие на ЛПС без нанесена маркировка „CE“, от него се изисква да му направи оценка. Когато в процеса на оценяването органите за надзор на пазара констатират, че ЛПС не отговаря на изискванията, установени в регламента, те следва да изискат от икономическия оператор да предприеме коригиращи действия в зависимост от естеството на риска, за да приведе ЛПС в съответствие с тези изисквания, да го изтегли от пазара или да го изземе. Също така ако считат, че несъответствието не е ограничено само до националната територия, те информират Комисията и другите държави членки за резултатите от оценяването и за действията, чието предприемане са изискали от икономическия оператор.

                  (20)

                  С цел да се даде възможност увеличените доставки на ЛПС и медицински изделия да постъпват на пазара своевременно и без ненужно забавяне, на 13 март 2020 г. Комисията прие Препоръка (ЕС) 2020/403 относно процедурите за оценяване на съответствието и за надзор на пазара в контекста на заплахата от COVID-19 (4).

                  (21)

                  По отношение на процедурите за оценяване на съответствието, прилагани за ЛПС и медицинските изделия, в Препоръка (ЕС) 2020/403 нотифицираните по силата на Регламент (ЕС) 2016/425 органи бяха приканени да отдават приоритет и да извършват своевременно дейностите по оценяване на съответствието в рамките на всички нови подадени искания от страна на икономически оператори във връзка с продукти, които са ЛПС, необходими за защита в контекста на разпространението на COVID-19.
                  Освен това в Препоръка (ЕС) 2020/403 беше припомнено, че за проектирането на продукти, които са ЛПС, може да се използват технически решения, различни от хармонизираните стандарти, при условие че с посочените технически решения се осигурява подходящо ниво на защита, отговарящо на приложимите съществени изисквания за опазване на здравето и за безопасност, установени в Регламент (ЕС) 2016/425. В това отношение като потенциален източник на позоваване за такива технически решения бяха посочени препоръките на СЗО относно подходящия подбор на ЛПС.

                  (22)

                  По отношение на ЛПС или медицински изделия, които не са били подложени на посочените в член 19 от Регламент (ЕС) 2016/425 или в член 52 от Регламент (ЕС) 2017/745 процедури за оценяване на съответствието, с Препоръка (ЕС) 2020/403 на органите за надзор на пазара в държавите членки беше възложено да предприемат действия в рамките на два отделни механизма.

                  (23)

                  От една страна, в съответствие с точка 7 от Препоръка (ЕС) 2020/403, когато органите за надзор на пазара установят, че ЛПС или медицинските изделия осигуряват подходящо ниво на здраве и безопасност в съответствие със съществените изисквания, установени в Регламент (ЕС) 2016/425, или с изискванията на Директива 93/42/ЕИО или Регламент (ЕС) 2017/745, макар и процедурите за оценяване на съответствието, включително нанасянето на маркировката „СЕ“, да не са напълно приключени в съответствие с хармонизираните правила, въпросните органи могат да разрешат тези продукти да бъдат предоставяни на пазара на Съюза за ограничен период от време и докато се извършват необходимите процедури.

                  (24)

                  От друга страна, ЛПС или медицинските изделия, върху които не е нанесена маркировка „СЕ“, могат също да бъдат подлагани на оценка и да бъдат част от закупуване, организирано от съответните органи на държава членка, при условие че се гарантира, че такива продукти се предоставят на разположение единствено на здравните работници за времетраенето на текущата здравна криза и че не постъпват в обичайните канали за разпространение, нито се предоставят на други ползватели.

                  (25)

                  Освен това, съгласно точка 9 от Препоръка (ЕС) 2020/403 органите за надзор на пазара следва да информират незабавно Комисията и останалите държави членки за всякакъв временен режим, който са предоставили във връзка с конкретни ЛПС или медицински изделия. За ЛПС това следва да се осъществява чрез Информационната и комуникационна система за надзор на пазара (ICSMS).

                  (26)

                  Също така в Препоръка (ЕС) 2020/403 беше припомнено, че съответните органи за надзор на пазара следва с приоритет да насочват вниманието си към несъответстващите на изискванията ЛПС или медицински изделия, които пораждат сериозни рискове за здравето и безопасността на ползвателите, за които са предназначени.

                  (27)

                  От март 2020 г. насам редица органи за надзор на пазара са прилагали описаните в точки 7 и 8 от Препоръка (ЕС) 2020/403 механизми. По-специално, някои национални органи за надзор на пазара са разработили конкретни протоколи за изпитване и са заложили описаните в точки 7 и 8 от Препоръка (ЕС) 2020/403 механизми в своя съответен национален правен ред. Най-често това е направено в рамките на националните правни инструменти за организиране на ответните мерки срещу COVID-19 на национално равнище.

                  (28)

                  От началото на пандемията от COVID-19 Комисията следи отблизо състоянието на веригите на доставки на ЛПС и медицински изделия. В този контекст Комисията е в постоянен контакт с всички органи за надзор на пазара в държавите членки и със съответните заинтересовани страни, като например нотифицираните органи, икономическите оператори, както и асоциациите на потребители, на ползватели и на пациенти.

                  (29)

                  Въз основа на информацията, събрана както от заинтересованите страни от промишлеността, така и от съответните национални органи, може да се направи заключението, че на пазара на ЕС вече няма значителен недостиг на ЛПС и медицински изделия и че може да се очаква, че положението ще остане стабилно.

                  (30)

                  С Препоръка (ЕС) 2020/403 се целеше да се даде възможност за по-бързо пускане на пазара на ЕС на ЛПС и медицински изделия от първостепенно значение, използвани в контекста на COVID-19, като част от набора от мерки, въведени с оглед на увеличаване на предлагането и наличността на такива ЛПС и медицински изделия от първостепенно значение.

                  (31)

                  Като се има предвид, че през последните няколко месеца не е имало драстични колебания в предлагането или търсенето на основни ЛПС и медицински изделия, използвани в контекста на COVID-19, и с оглед на перспективите за стабилно развитие на търсенето и предлагането може да се приеме, че вече не са налице първопричините, обосноваващи прилагането на Препоръка (ЕС) 2020/403. Поради това е целесъобразно да се преустанови по-конкретно прилагането на механизмите, описани в точки 7 и 8 от Препоръка (ЕС) 2020/403.

                  (32)

                  За да се гарантира правна сигурност, и по-специално за да се предостави достатъчно време на национални органи за надзор на пазара и на засегнатите икономически оператори да се адаптират, е целесъобразно да се отложи датата, от която ще престанат да се прилагат механизмите, описани в точки 7 и 8 от Препоръка (ЕС) 2020/403.

                  (33)

                  ЛПС или медицинските изделия, които са били подложени на оценка от орган за надзор на пазара в съответствие с механизмите, описани в точки 7 и 8 от Препоръка (ЕС) 2020/403, и за които компетентният орган за надзор е издал решение за одобрение, са с доказано съответствие със съществените изисквания за опазване на здравето и за безопасност, установени в приложение II към Регламент (ЕС) 2016/425 или в приложение I към Регламент (ЕС) 2017/745, или в приложение I към отменената Директива 93/42/ЕИО. С цел да се даде възможност да бъдат усвоени и използвани от крайните ползватели потенциалните запаси от ЛПС и медицински изделия, за които е доказано, че предоставят подходящо ниво на защита на здравето и безопасността на ползвателите, и за да се гарантира правна сигурност, е целесъобразно да се отложи датата, от която на крайните ползватели вече не може да бъдат предоставяни продукти, одобрени съгласно описаните в точки 7 и 8 от Препоръка (ЕС) 2020/403 механизми. След тази дата на пазара на ЕС не следва да се предоставят ЛПС или медицински изделия освен ако те са били подложени на задължителните процедури за оценяване на съответствието и върху тях законно е нанесена маркировката „CE“ или, когато става въпрос за медицински изделия, освен ако държавите членки са разрешили прилагането на специални дерогации от процедурата за оценяване на съответствието по силата на член 59 от Регламент (ЕС) 2017/745.

                  (34)

                  С описания в точка 8 от Препоръка (ЕС) 2020/403 механизъм се целеше да се гарантира бързото предоставяне на здравните работници на ЛПС и медицински изделия от първостепенно значение. Като се има предвид значителното търсене на ЛПС и медицински изделия от страна на сектора на здравеопазването в контекста на пандемията от COVID-19, не може да се изключи вероятността през изминалите месеци някои здравни заведения да са натрупали известни запаси от ЛПС и медицински изделия, за които е издадено решение за одобрение въз основа на описания в точка 8 от Препоръка (ЕС) 2020/403 механизъм. С основание може да се очаква, че през цялото време, докато продължава пандемията от COVID-19, генерираното от сектора на здравеопазването търсене на продукти, които са ЛПС, и на медицински изделия ще остане голямо. За да се избегне рискът от нарушаване на доставките на ЛПС и медицински изделия от първостепенно значение за здравните работници, е целесъобразно да се гарантира, че здравните заведения и лицата, оказващи първа помощ, могат да използват всичките въпросни ЛПС и медицински изделия, за които е доказано съответствие със съществените изисквания за опазване на здравето и за безопасност, установени в приложение II към Регламент (ЕС) 2016/425 или в приложение I към Регламент (ЕС) 2017/745, или в приложение I към отменената Директива 93/42/ЕИО, включително продуктите, подложени на оценка в съответствие с описания в точка 8 от Препоръка (ЕС) 2020/403 механизъм,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

         Процедури за надзор на пазара

                  1.

                  Считано от 1 октомври 2021 г. органите за надзор на пазара вече не издават разрешения за ЛПС, които не са преминали успешно съответните процедури за оценяване на съответствието съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2016/425. ЛПС, за които органите за надзор на пазара са издали разрешение в съответствие с описаните в точки 7 или 8 от Препоръка (ЕС) 2020/403 на Комисията механизми, не може да бъдат пускани на пазара на Съюза след 1 октомври 2021 г.

                  2.

                  Органите за надзор на пазара могат да разрешат на пазара на Съюза да се предоставят медицински изделия, които не са преминали успешно съответните процедури за оценяване на съответствието съгласно член 52 от Регламент (ЕС) 2017/745, само като следват процедурата за дерогации от процедурите за оценяване на съответствието, установени в член 59 от Регламент (ЕС) 2017/745.

                  3.

                  ЛПС или медицински изделия, за които орган за надзор на пазара е издал разрешение в съответствие с механизмите, описани в точка 7 или 8 от Препоръка (ЕС) 2020/403 на Комисията, може да се предлагат на пазара само до 31 май 2022 г. По изключение такова ЛПС или медицинско изделие, което е част от съществуващите запаси на разположение на здравните работници, на лицата, оказващи първа помощ, и на други лица, участващи в работата по овладяване и предотвратяване на по-нататъшното разпространение на вируса, може да бъде предоставено на разположение до пълното изчерпване на запасите, но във всички случаи не по-късно от 31 юли 2022 г.

                  4.

                  Органите за надзор на пазара в държавите членки следва да продължат с приоритет да насочват вниманието си към несъответстващите на изискванията ЛПС или медицински изделия, които пораждат сериозни рискове за здравето и безопасността на техните ползватели. По-специално, считано от 1 август 2022 г. нататък, органите за надзор на пазара следва да гарантират, че всички ЛПС или медицински изделия, пуснати на пазара на ЕС, успешно са преминали съответните процедури за оценяване на съответствието съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2016/425 или член 52 от Регламент (ЕС) 2017/745 и върху тях законно е нанесена маркировката „CE“ в съответствие с член 17 от Регламент (ЕС) 2016/425 или член 20 от Регламент (ЕС) 2017/745, освен ако, когато става въпрос за медицински изделия, държавите членки са разрешили прилагането на специални дерогации от процедурата за оценяване на съответствието по силата на член 59 от Регламент (ЕС) 2017/745.

                  5.

                  Органите за надзор на пазара следва да информират незабавно Комисията и останалите държави членки за всички случаи, в които установят наличие на несъответстващо на изискванията ЛПС или медицинско изделие. За ЛПС това следва да се осъществява чрез Информационната и комуникационна система за надзор на пазара (ICSMS). Ако се констатира, че дадени продукти не са безопасни и ако по отношение на такива неосигуряващи подходяща защита продукти са предприети мерки, органите за надзор на пазара следва да подадат уведомление за тях в системата за бърз обмен на информация за опасни нехранителни стоки (Safety Gate/RAPEX).

                  6.

                  Когато установят, че дадено ЛПС или медицинско изделие не съответства на изискванията, органите за надзор на пазара следва незабавно да започнат съответните процедури, определени в глава VI от Регламент (ЕС) 2016/425 или в глава VII от Регламент (ЕС) 2017/745.

         Съставено в Брюксел на 1 септември 2021 година.

               За Комисията

            Thierry BRETON

               Член на Комисията

         (1)  ОВ L 81, 31.3.2016 г., стр. 51.

         (2)  ОВ L 117, 5.5.2017 г., стр. 1.

         (3)  ОВ L 169, 12.7.1993 г., стр. 1.

         (4)  ОВ L 79I, 16.3.2020 г., стр. 1.


title: Препоръка на Европейската централна банка от 27 март 2020 година относно политиките за разпределяне на дивиденти по време на пандемията COVID-19 и за отмяна на Препоръка ЕЦБ/2020/1 (ЕЦБ/2020/19) 2020/C 102 I/01

text:
               30.3.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               CI 102/1

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
      от 27 март 2020 година
      относно политиките за разпределяне на дивиденти по време на пандемията COVID-19 и за отмяна на Препоръка ЕЦБ/2020/1
      (ЕЦБ/2020/19)
      (2020/C 102 I/01)
      УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА EВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета от 15 октомври 2013 г. за възлагане на Европейската централна банка на конкретни задачи относно политиките, свързани с пруденциалния надзор над кредитните институции (1), и по-специално член 4, параграф 3 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Европейската централна банка (ЕЦБ) счита за изключително важно кредитните институции да могат да продължат да изпълняват функцията си да финансират домакинствата, малките и средните предприятия и корпорациите по време на икономическия шок, свързан със заболяването коронавирус 2019 (COVID-19). За тази цел от съществено значение е кредитните институции да имат капитал, за да запазят способността си да подпомагат икономиката в условията на повишената несигурност, предизвикана от COVID-19. С оглед на това в настоящия момент капиталовите ресурси за подпомагане на реалната икономика и поемане на загубите следва да имат приоритет пред дискреционното разпределяне на дивиденти и обратното изкупуване на акции.

                  (2)

                  Поради това ЕЦБ счита за подходящо значимите кредитни институции да се въздържат от разпределяне на дивиденти и обратно изкупуване на акции с цел възнаграждение на акционерите за периода на икономическия шок, свързан със заболяването COVID-19. Предвид изключителните обстоятелства Препоръка ЕЦБ/2020/1 на Европейската централна банка (2) следва да бъде отменена.

                  (3)

                  С цел да се увеличи максимално подкрепата за реалната икономика се счита също така за подходящо и по-малко значимите институции да не правят дискреционно разпределяне на дивиденти,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

         I.

                  1.

                  ЕЦБ препоръчва поне до 1 октомври 2020 г. кредитните институции да не изплащат дивиденти (3) и да не поемат неотменим ангажимент за изплащане на дивиденти за финансовите години 2019 и 2020, както и да се въздържат от обратно изкупуване на акции с цел възнаграждение на акционерите.

                  2.

                  Кредитните институции, които не са в състояние да се съобразят с настоящата препоръка, тъй като считат, че имат законово задължение да изплащат дивиденти, следва незабавно да обяснят причините за това на съвместния си надзорен екип.

                  3.

                  Настоящата препоръка се прилага на консолидираното равнище на значимата поднадзорна група съгласно определението в член 2, точка 22 от Регламент (ЕС) № 468/2014 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2014/17) (4) и на индивидуалното равнище на значимото поднадзорно лице съгласно определението в член 2, точка 16 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17), ако значимото поднадзорно лице не е част от значима поднадзорна група.

         II.

      Адресати на настоящата препоръка са значимите поднадзорни лица и значимите поднадзорни групи съгласно определенията в член 2, точки 16 и 22 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).

         III.

      Адресати на настоящата препоръка са и националните компетентни органи и определените на национално равнище органи по отношение на по-малко значимите поднадзорни лица и по-малко значимите поднадзорни групи съгласно определенията в член 2, точки 7 и 23 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17). От националните компетентни органи и от определените на национално равнище органи се очаква да прилагат по целесъобразност настоящата препоръка спрямо тези лица и групи.

         IV.

      ЕЦБ ще направи допълнителна оценка на икономическата ситуация и ще прецени дали е препоръчително спиране на изплащането на дивиденти след 1 октомври 2020 г.

         V.

      Препоръка ЕЦБ/2020/1 на Европейската централна банка се отменя.

         Съставено във Франкфурт на Майн на 27 март 2020 година.

               Председател на ЕЦБ

            Christine LAGARDE

         (1)  ОВ L 287, 29.10.2013 г., стр. 63.

         (2)  Препоръка ЕЦБ/2020/1 на Европейската централна банка от 17 януари 2020 г. относно политиките за разпределяне на дивиденти (ОВ C 30, 29.1.2020 г., стр. 1).

         (3)  Кредитните институции могат да имат различна правна форма, като например дружества, чиито ценни книжа са допуснати до търговия на регулиран пазар, и неакционерни дружества, като например взаимоспомагателни дружества, кооперации или спестовни институции. В настоящата препоръка терминът „дивидент“ означава всеки вид парично плащане, което подлежи на одобрение от общото събрание.

         (4)  Регламент (ЕС) № 468/2014 на Европейската централна банка от 16 април 2014 г. за създаване на рамката за сътрудничество в единния надзорен механизъм между Европейската централна банка и националните компетентни органи и с определените на национално равнище органи (Рамков регламент за ЕНМ) (ЕЦБ/2014/17).


title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на България за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на България за 2020 г. 2020/C 282/02

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/8

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на България за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на България за 2020 г.
      (2020/C 282/02)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 17 декември 2019 г. Комисията прие също доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че България е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за България за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на България в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на България по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В доклада беше включен и задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 26 февруари 2020 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в България вече не са налице макроикономически дисбаланси. През предходните години уязвимостта на финансовия сектор беше съчетана с високо равнище на задлъжнялост и необслужвани кредити в корпоративния сектор. Счита се, че в България вече не са налице дисбаланси, тъй като последователните мерки на политиките и благоприятната макроикономическа среда доведоха до допълнително намаляване на риска и уязвимостта.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими да доведат до връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантират обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове (наричани по-нататък „ЕСИ фондове“), за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната 2020—2021 година държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. България се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 да бъде неравномерно в различните региони на България поради различните модели на специализация, по-специално в регионите, зависещи в голяма степен от стопански дейности, за които е необходим пряк контакт с потребителите. Това води до съществен риск регионалните различия в България да се засилят, като се задълбочи вече наблюдаваната тенденция за увеличаване на различията между столицата и останалата част на страната, както и между градските и селските райони. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на сближаване между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

                  (10)

                  На 30 април 2020 г. България представи своята национална програма за реформи за 2020 г. и своята конвергентна програма за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (11)

                  Спрямо България понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж.

                  (12)

                  В своята конвергентна програма за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши, преминавайки от излишък в размер на 2,1 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. към дефицит от 3,1 % от БВП през 2020 г. След намалението, достигнало 20,4 % от БВП през 2019 г., съгласно конвергентната програма за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 28,5 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19.

                  (13)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза България прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен лица и сектори. Съгласно конвергентната програма за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 1,3 % от БВП. Те включват по-високи разходи за здравни грижи и услуги в областта на социалната сигурност, както и схема за подпомагане на заетостта, предназначена за сектори в затруднено положение. Освен това България обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за осигуряване на подкрепа за ликвидността на предприятията, които мерки според конвергентната програма за 2020 г. се оценяват на 0,6 % от БВП. Тези мерки включват гаранции от страна на притежаваната от държавата Българска банка за развитие и отсрочване на корпоративни подоходни данъци. Като цяло предприетите от България мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (14)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменена политика се предвижда дефицитът на България по консолидирания държавен бюджет да бъде 2,8 % от БВП през 2020 г. и 1,8 % от БВП през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под 60 % от БВП през 2020 г. и 2021 г.

                  (15)

                  На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, поради планираното от България нарушение на прага на дефицита в размер на 3 % от БВП през 2020 г. След оценка на всички действащи фактори в доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, е бил изпълнен.

                  (16)

                  На 13 март 2020 г. България обяви извънредно положение за периода от 13 март 2020 г. до 13 април 2020 г.; впоследствие то беше удължено до 13 май 2020 г., а след това заменено от извънредна епидемична обстановка до 14 юни 2020 г. На 6 април 2020 г. парламентът на България прие предложение за изменение на държавния бюджет за 2020 г., представено от правителството. В новия бюджет се предвижда дефицит в държавния бюджет в размер на 3,5 милиарда лева (2,9 % от БВП) в резултат на увеличените разходи за мерки, свързани с кризата, и очаквано намаление на приходите в размер на 2,4 милиарда лева. Предвижда се петкратно увеличение на тавана за новия дълг, който правителството може да поеме — от 2,2 милиарда лева на 10 милиарда лева. Като цяло България мобилизира финансов пакет от над 870 милиона лева по няколко оперативни програми, финансирани от ЕСИ фондове за периода 2014—2020 г., в подкрепа на здравната система и за преодоляване на социално-икономическите последици от пандемията.

                  (17)

                  В отговор на кризата, свързана с COVID-19, България въведе мярка за подпомагане на заетостта, посредством която държавата се ангажира да изплаща 60 % от доходите на работниците и свързаните с тях социалноосигурителни вноски за период от най-много три месеца, при условие че работодателят плаща оставащата разлика и се ангажира да задържи работниците на работа. Работодателят се задължава също така да запази заетостта за по-дълъг период, равен най-малкото на периода, покрит от субсидията. Допустимите предприятия включват предприятията в секторите, които са засегнати пряко от ограниченията, наложени заради извънредното положение. Допустими са също така предприятия от други сектори, които за определен период към март 2020 г. могат да докажат, че приходите им са отбелязали спад от 20 % в сравнение с март 2019 г., както е посочено в Постановление № 55 от 30 март 2020 г.

                  (18)

                  Капиталът на Българската банка за развитие беше увеличен със 700 милиона лева, за да се подпомогне ликвидността в икономиката. На банките бяха отпуснати 500 милиона лева за портфейлни гаранции за предоставяне на по-гъвкави условия за кредитиране на предприятията, а 200 милиона лева бяха отпуснати за гаранции за безлихвени заеми на стойност до 4 500 лева за хора, пуснати в неплатен отпуск от работодателя, и за самостоятелно заети лица. Българската банка за развитие ще приложи и схема за гаранции в размер на 100 милиона евро за заеми за малки и средни предприятия (МСП), финансирани по линия на оперативна програма „Иновации и конкурентоспособност“ в рамките на Европейския фонд за регионално развитие. „Фонд мениджър на финансови инструменти в България“ преразгледа своя портфейл и е в процес на адаптиране на инструментите си за подкрепа на предприятията към настоящата икономическа действителност. Българската народна банка въведе пакет от мерки в размер на 9,3 милиарда лева, чиято цел е да се поддържа устойчивостта на банковата система и да се увеличи гъвкавостта ѝ, за да се намалят отрицателните последици от ограниченията за гражданите и предприятията.

                  (19)

                  Икономиката на България беше засегната тежко от кризата, свързана с COVID-19, и това се отрази както на сектора на услугите, така и на производствения сектор. Отрицателното въздействие беше утежнено от намаляващото търсене и предлагане, както и от смущенията в световните вериги за създаване на стойност. Предприетите от правителството мерки за справяне с извънредната ситуация могат да спомогнат за смекчаване на последиците от кризата, но тяхното бързо и ефективно изпълнение ще бъде от ключово значение за запазване на заетостта и подобряване на ликвидността на дружествата, особено на МСП, и на самостоятелно заетите лица. При разработването и прилагането на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор. В съответствие с насоките, съдържащи се в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г., България отмени забраните за износ на лични предпазни средства и създаде „зелени ленти за преминаване“ за бързи проверки на гранично-пропускателните пунктове.

                  (20)

                  Кризата, свързана с COVID-19, оказа допълнителен натиск върху българската здравна система, чиято достъпност вече е ограничена в резултат на слабото публично финансиране, ограниченото покритие на здравното осигуряване, малкия, макар и растящ, брой медицински сестри и неравномерното регионално разпределение на здравните работници. Следователно цялостната устойчивост, достъпност и капацитет на българската здравна система се нуждаят от укрепване. Предоставянето на допълнителни грижи (общи и специализирани) в амбулаторни условия, включително посредством консултации от разстояние, би намалило натоварването на болниците, а тестването и лечението следва да са на разположение за всички, независимо от техния здравноосигурителен статус. На цялата територия на страната следва да се осигури подходящ достъп до здравните работници и техните услуги, който да отговаря на потребностите на населението. Интегрирането на първичните и дългосрочните здравни грижи, както и на извънболничните грижи е от решаващо значение за възрастните хора и за най-уязвимите групи.

                  (21)

                  Според пролетната прогноза на Комисията от 2020 г. се очаква безработицата да нарасне до 7,0 % през 2020 г. и да намалее до 5,8 % през 2021 г. От началото на извънредното положение безработицата в сектора на търговията, хотелиерството и ресторантьорството и в производствения сектор, в големите градове, както и сред хората, завършили най-много средно образование, нарасна с бързи темпове. Правителството предприе мерки за защита на заетостта, по-специално чрез режими на работа с намалено работно време, които следва да бъдат приложени бързо и да бъдат допълнително засилени. Настоящият контекст дава основание работодателите и работниците, включително самостоятелно заетите лица, да получат широка подкрепа в сътрудничество със социалните партньори, за да се предотвратят по-нататъшни загуби на работни места. Капацитетът и мерките, приведени в действие от Агенцията по заетостта, ще трябва да бъдат засилени в отговор на неблагоприятните ефекти върху пазара на труда. По-нататъшните усилия за активизиране, повишаване на квалификацията и преквалификация ще бъдат от основно значение, за да се върнат хората на работа, като същевременно работната сила се подготви за предизвикателствата и възможностите, произтичащи от цифровизацията. Кризата, свързана с COVID-19, може да окаже значително въздействие и върху работниците в неформалната заетост, които се ползват с ограничен достъп до здравни услуги и социална закрила. Целенасочените мерки на политиката могат да предотвратят възможността неосигурените работници и най-уязвимите групи да изпаднат в още по-голяма бедност, както и да подобрят поминъка им по време на възстановяването.

                  (22)

                  Кризата, свързана с COVID-19, засяга в непропорционално голяма степен уязвимите групи и изостря съществуващите социални предизвикателства. Делът на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, беше висок още преди кризата, особено сред децата, възрастните хора, хората с увреждания и ромите, а социалните трансфери успяха да намалят бедността само в ограничена степен. Неравенството по отношение на доходите в България беше сред най-високите в Съюза, а ефектът на данъчните и осигурителните системи върху неговото намаляване — сред най-слабите. За да се преодолее кризата, е необходимо да се предприемат мерки за отстраняване на недостатъците, установени още през предходните години, и по-специално по отношение на схемата за минимален доход, която се нарежда сред най-неподходящите схеми в Съюза по отношение на извеждането на възползващите се от нея хора от бедността. Продължават да са от значение въпроси като осигуряването на социална закрила за всички, включително за работниците, упражняващи нестандартни форми на заетост, самостоятелно заетите лица и домакинствата с ниски доходи, осигуряването на подкрепа за доходите, на прехрана и на подходящи социални услуги, както и предоставянето на жилища за спешно настаняване и подкрепа за бездомните лица. Реформата на социалните услуги ще спомогне за стабилизирането на системата, a засиленото сътрудничество между здравните и социалните служби ще позволи да се достигне по-ефективно до хората, които не са в състояние да се грижат за себе си, и до лицата с увреждания. Много ромски домакинства, които се намираха в ситуация на крайна бедност още преди кризата, се нуждаят от посреднически услуги, както и от основни услуги и подкрепа.

                  (23)

                  Засиленото предоставяне на услуги в областта на образованието и обучението и по-добре квалифицираната работна ръка също силно ще подкрепят възстановяването и ще насърчат приобщаващия и устойчив растеж в средносрочен план. В България все още има поле за подобряване на качеството на образованието и обучението, на съответствието им с нуждите на пазара на труда и на приобщаващия им характер. България е сред държавите членки, в които социално-икономическото положение има най-голямо влияние върху резултатите от обучението. Приобщаването на ромите в образованието продължава да бъде предизвикателство, като делът на преждевременно напускащите училище е особено висок сред тях и в селските райони. Общото ниво на цифровите умения на населението (16—74 г.) е ниско, включително и сред младите хора (16—19 г.). Подобряването на цифровите умения, например чрез повече образователни степени и учебни програми, съобразени с информационните технологии, би могло да помогне за адаптирането към промените на пазара на труда, произтичащи от цифровизацията, и към необходимостта да се работи от разстояние в цифрова среда. В същото време 11 % от учениците все още не разполагат с компютри и/или достъп до интернет, а 2 000 учители — с компютри. Ето защо осъществяваното в момента дистанционно обучение е свързано с риск от влошаване на вече големите неравенства в областта на образованието и обучението, въпреки някои скорошни мерки за подкрепа. По-нататъшните усилия за подобряване на цифровите умения на всички ученици и на достъпа им до подходяща техническа инфраструктура биха имали положително дълготрайно въздействие върху достъпа им до образование, по-специално за уязвимите групи, включително ромите, като по този начин ще се допринесе за намаляването на високия процент на преждевременно напускащите училище сред тях.

                  (24)

                  Кризата, свързана с COVID-19, подчерта стратегическото значение на ефективната публична администрация и на доброто функциониране на цифровото управление, включително електронното здравеопазване и електронните обществени поръчки. Съюзът подкрепи реформите в тази област, но тяхното изпълнение напредва твърде бавно и това се отрази отрицателно на ефективността на публичния сектор по време на периода на ограничителните мерки. Поради това България изостава в предоставянето на електронни услуги и тяхното ползване от гражданите и предприятията следва да се насърчи. Проблемите в областта на киберсигурността и сигурността на критичната инфраструктура също трябва да бъдат изцяло разрешени. В бъдеще ефективната публична администрация ще бъде от ключово значение за осигуряване на навременното и ефективно изпълнение на мерките за възстановяване. Сътрудничеството и координацията на всички равнища на управление, включително по отношение на обществените поръчки и концесиите, както и по отношение на наблюдението на пазара, продължават да бъдат особено важни. По-голямата регулаторна предвидимост и стабилност, ефективният контрол върху изпълнението на политиките и намаляването на административната тежест ще подобрят бизнес средата и ще насърчат инвестициите, което ще окаже положително въздействие върху темпа на възстановяването.

                  (25)

                  За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. Кризата, свързана с COVID-19, изведе още повече на преден план значението на цифровизацията и иновациите — области, в които резултатите на България, и по-специално на нейните МСП, са много под средните за Съюза. Важен пример за този проблем е планираното разпределение на първите ленти от радиочестотния спектър за нуждите на 5G, което не е достатъчно за осигуряването на своевременно и ефективно предоставяне на 5G услуги. Остава необходимо да се решат познатите проблеми в областта на научните изследвания и в системата на висшето образование, като например тяхната разпокъсаност, слабото финансиране и ограниченият трансфер на знания и технологии. В същото време икономиката на България е с най-интензивното използване на ресурси и енергия и с най-високите емисии на парникови газове в Съюза, а нуждите от инвестиции в областта на енергетиката и декарбонизацията за улесняване на прехода към неутралност по отношение на климата са съществени, както е описано в националния план на България в областта на енергетиката и климата.

                  (26)

                  Мерките за трансформиране, насочени към преодоляване на високата енергоемкост, значителната зависимост от изкопаеми горива и неефективното използване на енергията и ресурсите в България, са на много ранен етап. В националния план в областта на енергетиката и климата се подчертава ангажиментът на България да декарбонизира икономиката си до 2050 г. в контекста на Европейския зелен пакт, но се заявява също намерението на страната да запази зависимостта си от местните източници на лигнитни въглища до 2050 г. и след това. Покритието и качеството на транспортната инфраструктура в България остават под средното ниво за Съюза, а трансевропейската транспортна мрежа все още не е завършена. Мрежата от мултимодални платформи, някои железопътни и пътни участъци, както и европейските системи за управление на железопътния трафик и интелигентните транспортни системи все още не са достатъчно развити. Необходимо е да се обърне внимание на важни въпроси, свързани с околната среда, тъй като те засягат устойчивия растеж и създадоха допълнителни рискове за здравето по време на кризата, свързана с COVID-19. България е сред държавите членки с най-много смъртни случаи, причинени от замърсяването, а управлението на отпадъците и спазването на задълженията за събиране и пречистване на градските отпадъчни води продължават да бъдат предизвикателство. Програмирането на Фонда за справедлив преход, който е предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на България за посрещането на някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на България да използва този фонд по най-добрия начин.

                  (27)

                  Наличието на ефективно функционираща рамка за несъстоятелност ще бъде от важно значение за възстановяването на реалната икономика след кризата, свързана с COVID-19, която може да доведе до значително увеличаване на броя на фалитите. Тази рамка би улеснила и по-бързото преструктуриране на необслужваните кредити, като по този начин ще се ограничи по-нататъшното им натрупване. В същото време неефективността на рамката за несъстоятелност води до бавно и скъпоструващо производство по несъстоятелност. През юни 2019 г. беше приета пътната карта за рамката за несъстоятелност и бяха установени съответните пропуски. България започна изпълнението на този план и подготвя последващи стъпки, включително законодателни промени и дейности за изграждане на капацитет.

                  (28)

                  През 2019 г. България прие няколко закона с цел транспониране на директиви (ЕС) 2015/849 (7) и (ЕС) 2018/843 (8) на Европейския парламент и на Съвета („Четвъртата и Петата директива относно борбата с изпирането на пари“), чието прилагане все още предстои. Наскоро приключилата национална оценка на риска показва, че са налице недостатъци, изискващи спешни мерки, за да се предотвратят изпирането на пари и финансирането на тероризма. Все още не са оценени по подходящ начин рисковете, свързани със схемите за предоставяне на гражданство срещу инвестиции и виртуални активи. Трябва да бъдат разработени и изпълнени действия за ефективно прилагане на рамката за борба с изпирането на пари от страна на задължените субекти. Ефективността на изпълнението и прилагането на рамката за борба с изпирането на пари е ограничена, а използването на финансово разузнаване е недостатъчно.

                  (29)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. продължават да бъдат актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за премахване на мерките, свързани с настоящата криза.

                  (30)

                  Българските банки като цяло са рентабилни и с висока капитализация. Въпреки известно намаление през последните години, съотношението на брутните необслужвани кредити и аванси, което през третото тримесечие на 2019 г. възлиза на 7,2 %, продължава да бъде сред най-високите в Съюза, по-специално за нефинансовите предприятия и за местните банки, като продължава да е важно да бъдат положени допълнителни усилия за насърчаване на функциониращ вторичен пазар на необслужваните кредити. От края на 2018 година провизирането на необслужваните кредити намалява, понякога съпроводено с недостатъчно провизиране на необслужвани кредити с голямо забавяне на обслужването. Всеобхватната оценка, извършена от Европейската централна банка, разкри необходимостта от увеличаване на капитала на две банки. Рекапитализацията е в процес на финализиране. Засиленото предоставяне на ликвидност от страна на банките с цел смекчаване на въздействието на кризата, свързана с COVID-19, и възобновяване на икономическия растеж следва да бъде съчетано с прилагането от страна на банките на оценка на кредитния риск и благоразумни кредитни стандарти, добри практики за оценяване и точно докладване на всяко влошаване на качеството на активите.

                  (31)

                  Комисията следеше напредъка на България в областта на съдебната реформа и борбата с корупцията в рамките на механизма за сътрудничество и проверка (МСП). В резултат на това досега тези области не бяха включвани в специфичните за държавата препоръки за България, но са важни за развитието на благоприятна социално-икономическа среда в страната. В последния доклад по МСП от октомври 2019 г. се отбелязва, че постигнатият от България напредък е достатъчен за изпълнението на ангажиментите на страната, поети към момента на присъединяването ѝ към Съюза. България проведе мащабна реформа на своята правна уредба за борба с корупцията, въпреки че за да се изгради обществено доверие, е необходимо постигането на стабилни резултати по отношение на окончателните присъди по дела за корупция по високите етажи на властта. Освен това продължават да са налице редица предизвикателства, по-специално гарантирането на ефективни наказателни разследвания, уравновесяването на натовареността между съдилищата и рационализирането на местните прокуратури. След прекратяване на действието на МСП мониторингът на реформите ще се осигурява на национално равнище от съвет за последващ мониторинг, а на равнището на Съюза — в рамките на всеобхватния механизъм за принципите на правовата държава, както и, по целесъобразност, на европейския семестър.

                  (32)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Гарантирайки цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки, България ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (33)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на България и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на конвергентната програма за 2020 г., на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към България през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в България, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (34)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма за 2020 г., като становището му (9) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на България да предприеме следните действия през 2020 и 2021 г.:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да мобилизира достатъчно финансови ресурси за укрепване на устойчивостта, достъпността и капацитета на здравната система и да гарантира балансирано регионално разпределение на здравните работници, което да отговаря на потребностите на населението.

                  2.

                  Да осигури подходяща социална закрила и основни услуги за всички и да засили активните политики по отношение на пазара на труда. Да подобри достъпа до работа от разстояние и да насърчи цифровите умения и равния достъп до образование. Да отстрани недостатъците по отношение на адекватността на схемата за минимален доход.

                  3.

                  Да рационализира и да ускори процедурите за предоставяне на ефективна подкрепа за МСП и самостоятелно заетите лица, като гарантира също така, че те имат непрекъснат достъп до финансиране и гъвкави условия за плащане. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да стимулира частните инвестиции, за да се ускори икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите в областта на екологичния и цифровия преход, по-специално в областта на чистото и ефективно производство и използване на енергията и ресурсите, екологичната инфраструктура и устойчивия транспорт, като допринася за постепенната декарбонизация на икономиката, включително във въгледобивните региони.

                  4.

                  Да сведе до минимум административната тежест за предприятията чрез подобряване на ефективността на публичната администрация и укрепване на електронното управление. Да гарантира ефективното функциониране на рамката за несъстоятелност. Да увеличи усилията за осигуряване на адекватна оценка и намаляване на риска, ефективен надзор и прилагане на рамката за борба с изпирането на пари.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 8.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2015 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма, за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и на Директива 2006/70/ЕО на Комисията (ОВ L 141, 5.6.2015 г., стр. 73).

         (8)  Директива (ЕС) 2018/843 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за изменение на Директива (ЕС) 2015/849 за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма и за изменение на директиви 2009/138/ЕО и 2013/36/ЕС (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 43).

         (9)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.