title: Recommendation for a Council opinion on the updated stability programme of Cyprus, 2009-2013

text:
   BG
BG    BG
 ---pagebreak---               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
                                          Брюксел, 12.5.2010
                                          SEC(2010) 595 окончателен
                               Препоръка за
                       СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА
   относно актуализираната програма за стабилност на Кипър, 2009—2013 г.
BG                                                                       BG
 ---pagebreak---                                   ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ
   1.       ОБЩ КОНТЕКСТ
   Пактът за стабилност и растеж се основава на целта за осигуряване на стабилни
   публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност
   и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост. Реформата на Пакта
   от 2005 г. имаше за цел да увеличи ефективността му и да заздрави икономическата му
   основа, както и да запази устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план.
   По-специално с нея беше въведена по-голяма гъвкавост при прилагането на правилата
   относно процедурата при прекомерен дефицит, особено по отношение на
   определението на „извънредни обстоятелства“ и на установяването на срокове за
   коригирането на извънредния дефицит.
   Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета за засилване на надзора върху състоянието на
   бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики1, който е част от
   Пакта за стабилност и растеж, постановява, че държавите-членки трябва да представят
   пред Съвета и Комисията програми за стабилност или конвергенция, както и техни
   годишни актуализации. Държавите-членки, които вече са приели единната валута,
   представят (актуализирани) програми за стабилност, а държавите-членки, които още не
   са — (актуализирани) конвергентни програми.
   В съответствие с регламента на 4 март 2008 г. Съветът издаде становище относно
   първата програма за стабилност на Кипър въз основа на препоръка на Комисията и след
   консултация с Икономическия и финансов комитет. По отношение на актуализираните
   програми за стабилност и конвергентни програми в регламента се предвижда тяхното
   оценяване да се извършва от Комисията, а разглеждането им — от горепосочения
   комитет, като в съответствие с вече посочената процедура те могат да бъдат разгледани
   и от Съвета.
   2.       КОНТЕКСТ НА ОЦЕНКАТА НА АКТУАЛИЗИРАНАТА ПРОГРАМА
   Комисията проучи последната актуализация на програмата за стабилност на Кипър,
   предадена на 1 април 2010 г., и прие препоръка за становище на Съвета относно нея.
   С оглед представяне на обстоятелствата, при които е направена оценка на бюджетната
   стратегия в актуализираната програма за стабилност, в следващите параграфи се прави
   обобщение на:
   (1)    Съобщението на Комисията от 26 ноември 2008 г. („Европейски план за
          икономическо възстановяване“);
   (2)    заключенията на Съвета по икономически и финансови въпроси от 20 октомври
          2009 г. относно стратегията за оттегляне на мерките във фискалната област;
   1
          OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, са достъпни на следния
          уебсайт:
          http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm.
BG                                                     2                                                 BG
 ---pagebreak---    (3)    най-актуалната оценка на състоянието на страната в условията на превантивните
          мерки на Пакта за стабилност и растеж (резюме на становище на Съвета относно
          предходната актуализация на програмата за стабилност).
   2.1.     Съобщението на Комисията от 26 ноември 2008 г. („Европейски план за
            икономическо възстановяване“)
   С оглед на безпрецедентния мащаб на глобалната криза, засегнала финансовите пазари
   и световната икономика през 2008—2009 г., Европейската комисия призова за
   изготвяне на Европейски план за икономическо възстановяване (ЕПИВ)2. В плана се
   предвиждат координирани антициклични действия на макроикономическо ниво в
   отговор на кризата под формата на пакет от амбициозни мерки за подпомагане на
   икономиката, включващ i) незабавен бюджетен стимул в размер на 200 млрд. EUR
   (1,5 % от БВП на ЕС), състоящ се от бюджетна експанзия от страна на държавите-
   членки в размер на 170 млрд. EUR (около 1,2 % от БВП на ЕС) и от финансиране на ЕС
   в подкрепа на незабавни действия от порядъка на 30 млрд. EUR (около 0,3 % от БВП на
   ЕС); и ii) редица приоритетни действия, основани на Лисабонската стратегия и имащи
   за цел да адаптират нашите икономики към дългосрочните предизвикателства; с тях ще
   бъдат продължени структурните реформи, насочени към увеличаване на потенциалния
   растеж. Планът призовава за диференциране на фискалните стимули между държавите-
   членки в съответствие с устойчивостта на техните публични финанси и конкурентната
   им позиция. В частност, по отношение на държавите-членки извън еврозоната, които
   имат значителни външни и вътрешни дисбаланси, бюджетната политика следва да бъде
   насочена основно към коригирането на тези дисбаланси. Планът бе одобрен от
   Европейския съвет на 11 декември 2008 г.
   2.2.     Заключенията на Съвета по икономически и финансови въпроси от 20
            октомври 2009 г. относно стратегията за оттегляне на мерките във
            фискалната област
   След появата на първите признаци за излизане от кризата, по-специално спиране на
   резкия спад на икономическата активност, стабилизиране на финансовите пазари и
   възвръщане на доверието, на 20 октомври 2009 г. Съветът достигна до заключението,
   че — макар и с оглед на нестабилния характер на възстановяването да е все още рано за
   оттегляне на държавната подкрепа за икономиката — е наложително да бъде изготвена
   координирана стратегия за преустановяване на широкомащабните политики за
   стимулиране. Тази стратегия следва да постигне баланс между съображенията за
   стабилизиране и устойчивост и да вземе предвид както взаимодействията между
   различните инструменти на политиката, така и обсъжданията на световно равнище.
   Навременното разработване и обявяване на тази стратегия би допринесло за укрепване
   на доверието в средносрочните политики и за потвърждаване на очакванията. След
   оттеглянето на мерките за стимулиране по Европейския план за икономическо
   възстановяване бе необходима значителна фискална консолидация, за да бъде спряна и
   евентуално обърната тенденцията на нарастване на задлъжнялостта и да бъдат
   възстановени стабилните фискални позиции. Повишаването на ефикасността и
   ефективността на публичните финанси и ускоряването на структурната реформа са
   желателни дори и в краткосрочен план, тъй като те биха допринесли за насърчаване на
   потенциалния ръст на производството и за намаляване на задлъжнялостта. Съветът
   2
          Съобщение на Комисията до Европейския съвет от 26 ноември 2008 г.
BG                                               3                                       BG
 ---pagebreak---    постигна съгласие по следните принципи на стратегията за оттегляне на мерките във
   фискалната област: i) стратегията следва да бъде координирана в различните държави в
   рамките на съгласуваното прилагане на Пакта за стабилност и растеж; ii) необходимо е
   навременно оттегляне на фискалните стимули при отчитане на специфичните условия в
   отделните страни; iii) планираният темп на фискална консолидация следва да бъде
   амбициозен, като в повечето страни трябва да надхвърли значително базата от 0,5 % от
   БВП годишно в структурно отношение; и iv) надеждността на стратегията следва да
   бъде подкрепена от мерки за подобряване на качеството на публичните финанси и от
   амбициозни усилия в областта на структурната реформа с цел повишаване на заетостта
   и на потенциалния растеж.
BG                                            4                                         BG
 ---pagebreak---    2.3.    Оценка на предходната актуализация в становището на Съвета
   В становището си от 3 април 2009 г. Съветът обобщи своята оценка на предишната
   актуализация на програмата за стабилност, обхващаща периода 2008—2012 г., както
   следва: Съветът счита, че „фискалната позиция през 2009 г. ще бъде експанзионистична
   поради приемането на съществени мерки за стимулиране през 2009 г. в съответствие с
   ЕПИВ. През следващите години се предвижда по-нататъшно влошаване на бюджетното
   салдо. Предполагаемото разхлабване на бюджетната дисциплина не изглежда
   обосновано с оглед на сравнително добрите икономически перспективи и предвид
   голямото външно неравновесие. Освен това на фона на рязкото влошаване на
   световната икономическа среда бюджетната стратегия е изложена на значителни
   рискове от влошаване на резултатите с оглед на оптимистичните предвиждания за
   растежа, върху които се базира макроикономическият сценарий на програмата. С оглед
   на големите външни неравновесия поддържането на предпазлива политика и
   повишаването на фискалната устойчивост следва да бъдат главен приоритет.
   Следователно най-голямото предизвикателство пред фискалната политика на Кипър е
   контролирането на текущите разходи и избягването на процикличните действия. Освен
   това подобряването на качеството на публичните финанси е важно и с оглед на
   осигуряването на основа за плавното приспособяване на икономиката на фона на
   съществуващите неравновесия.“ Предвид тази оценка Съветът прикани Кипър „ i) да
   приложи планираната за 2009 г. фискална политика в съответствие с ЕПИВ и в рамките
   на Пакта за стабилност и растеж, като избягва допълнително влошаване на публичните
   финанси през 2009 г. в сравнение със заложените цели; ii) да обърне предвижданата
   тенденция към увеличаване на бюджетния дефицит през 2010 г. и по-нататък, като
   ограничава разходите с цел постигане на стабилно състояние на бюджета в
   средносрочен план; iii) с оглед на предвижданото въздействие на застаряването на
   населението върху държавните разходи, да засили дългосрочната устойчивост на
   публичните финанси чрез извършване на реформите в пенсионната система и системата
   на здравеопазването.“
BG                                           5                                          BG
 ---pagebreak---                                                Препоръка за
                                     СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА
        относно актуализираната програма за стабилност на Кипър, 2009—2013 г.
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на
   надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на
   икономическите политики3, и по-специално член 5, параграф 3 от него (за програмите
   за стабилност),
   като взе предвид препоръката на Комисията,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:
   (1)      На [ден месец 2010 г.] Съветът разгледа актуализираната програма за
            стабилност на Кипър за периода от 2009 г. до 2013 г.
   (2)      През 2009 г. икономическата активност намаля с 1,7 %. За първи път от
            тридесет и пет години насам растежът в Кипър бе отрицателен. Слабото
            вътрешно търсене и неблагоприятната външна среда оказаха силен натиск
            върху растежа. По-специално, частното потребление намаля под въздействието
            на влошаващите се перспективи на пазара на труда, липсата на доверие, както и
            на високата задлъжнялост на домакинствата при по-ограничени условия на
            кредитиране. При спад на външното търсене на пазара на жилища, ниско
            натоварване на производствените мощности и преструктуриране на балансите
            на дружествата инвестициите също отбелязаха силна корекция. Държавното
            потребление бе единственият компонент на търсенето, който поддържаше
            икономическата активност, отчасти вследствие на пакета от мерки за фискално
            стимулиране в размер на 1½ % от БВП, въведен в съответствие с ЕПИВ. В
            допълнение към тези дискреционни мерки спадът на икономическата
            активност, отслабването на бурния растеж на цените на активите и
            намалението на дела на данъците в структурата на растежа оказаха значителен
            натиск върху публичните финанси. В резултат на това излишъкът от 0,9 % от
            БВП, отбелязан през 2008 г. в държавните финанси, се трансформира в
            дефицит от 6,1 % от БВП през следващата година. Кризата разкри също
            натрупването на високи външни дисбаланси, което отразява не само ниското
   3
          OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния
          уебсайт:
          http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm.
BG                                                     6                                                BG
 ---pagebreak---         ниво на нетните спестявания на частния сектор, но и влошаването на нетното
        състояние на консолидирания държавен бюджет и загубата на
        конкурентоспособност. Очаква се слабото вътрешно търсене и мудното
        външно възстановяване да ограничат перспективите за оздравяване на
        икономиката. Предвижда се спадът на растежа на БВП да продължи през
        2010 г., макар и в по-малка степен, преди през 2011 г. да настъпи умерено
        възстановяване. Следователно в средносрочен план Кипър е изправен пред
        задачата да стимулира растежа в условията на нестабилно съвземане на
        глобалната икономика, като същевременно коригира съществуващите
        макроикономически дисбаланси чрез поддържане на предпазлива фискална
        политика. В дългосрочен план страната е изправена пред необходимостта от
        засилване на устойчивостта на публичните финанси предвид застаряването на
        населението.
   (3)  Въпреки че голяма част от наблюдавания по време на кризата спад във
        фактическия БВП има цикличен характер, потенциалният БВП също беше
        засегнат. В допълнение, в средносрочна перспектива кризата може да повлияе
        и на потенциалния растеж поради по-ниските нива на инвестиции,
        ограниченията в кредитирането и нарастването на структурната безработица.
        Освен това влиянието на икономическата криза подсилва отрицателното
        въздействие на застаряването на населението върху потенциалния БВП и
        устойчивостта на публичните финанси. На фона на това основна роля за
        подпомагането на потенциалния растеж ще изиграе ускоряването на темпа на
        структурните реформи. По-специално, за Кипър е важно да предприеме
        реформи в областта на пазара на труда, особено за увеличаване на
        възможностите за обучение през целия живот, насочени конкретно към
        нискоквалифицираните, безработните и по-възрастните работници, а също и да
        осигури своевременното и ефективно изпълнение на реформите в сферата на
        техническото и професионалното обучение. Освен това съществува
        необходимост ръстът на заплатите да бъде по-добре съгласуван с
        производителността, ръста на заетостта и конкурентоспособността.
   (4)  Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда
        растежът на реалния БВП да се увеличи от -1,7 % през 2009 г. на 0,5 % през
        2010 г., преди да се възстанови на равнище от почти 2,6 % средно за остатъка
        от периода на програмата. Оценяван въз основа на наличната към момента
        информация4, този сценарий изглежда основан на оптимистични прогнози за
        растеж през програмния период. По-специално, очаква се частното
        потребление да следва благоприятна тенденция вследствие на умерено
        оптимистичните прогнози за ръст на заетостта и заплатите. В програмата се
        предвижда реалният ръст на инвестициите в строителството да остане
        отрицателен в краткосрочен план и да се възстанови през втората половина на
        програмния период. Индикаторите за бъдещото развитие обаче предполагат
        средносрочната корекция в строителния сектор да бъде по-силно изразена от
        предвиденото в програмата. Освен това въпреки подобряващата се
        икономическа перспектива нестабилният характер на възстановяването на
        основните търговски партньори на Кипър крие значителни рискове за
   4
       При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г.,
       но и други данни, станали известни впоследствие.
BG                                               7                                                 BG
 ---pagebreak---        макроикономическия сценарий на програмата. Поради спада на
       икономическата активност през 2009 г. бе наблюдавана значителна, макар и
       частична корекция на външния дефицит, който все пак остана висок — 8,5 %
       от БВП, като в програмата се предвижда до 2013 г. той отново да нарасне рязко
       до 12,9 % от БВП успоредно с очакваното увеличение на износа. Външните
       дисбаланси вероятно ще оказват натиск върху икономическия растеж в
       средносрочен план. Високият дефицит в публичния сектор ще трябва да бъде
       финансирана чрез външен дълг или спестявания на местния частен сектор.
       Коригирането на дисбаланса по текущата сметка следователно би изисквало
       или по-високи разходи за финансирането на дълга, или по-високо равнище на
       спестяванията на частния сектор. Последното предполага по-нисък ръст на
       БВП вследствие на по-ниските инвестиции или частно потребление (ефект на
       изместването). Заложените в програмата прогнози за инфлацията изглеждат
       реалистични.
   (5) Според програмата, салдото на консолидирания държавен бюджет се е
       влошило силно — от излишък от 0,9 % от БВП през 2008 г. до дефицит от
       6,1 % от БВП през 2009 г. — главно вследствие влиянието на кризата върху
       държавните финанси, но и поради мерките за стимулиране в размер на 1½ % от
       БВП, които правителството прие съгласно Европейския план за икономическо
       възстановяване (ЕПИВ). В програмата се планира фискалната политика да бъде
       рестриктивна с оглед на коригирането на прекомерния дефицит до 2013 г.
       съгласно приетите сценарии за растеж.
   (6) В актуализацията се посочва, че бюджетната цел за 2010 г. е дефицит от 6 % от
       БВП. Законът за бюджета за 2010 г. (приет от парламента на 24 декември
       2009 г.) имаше за цел постигането на дефицит от 4,5 % от БВП въз основа на
       очакваното равнище на дефицит от 3 % от БВП през 2009 г. Тъй като
       окончателното равнище на дефицита през 2009 г. бе 6 % от БВП, законът за
       бюджета предполага дори още по-висок дефицит. Все пак програмата включва
       мерки, целящи прекратяване на допълнителното влошаване на състоянието на
       бюджета и стабилизиране на дефицита на нивото му от 2009 г. В
       актуализацията на програмата се предвижда през 2010 г. съотношението на
       приходите към БВП да нарасне с около 1¼ процентни пункта спрямо нивото си
       от 2009 г. Очаква се публичните разходи да нараснат с 1¼ процентни пункта от
       БВП. Планира се първичните разходи да се увеличат допълнително главно
       вследствие на ръста на социалните трансфери, субсидиите и заплатите в
       държавната администрация. В актуализацията е заложена тенденция към
       продължаващ спад на лихвените плащания, които въпреки нарастващия обем
       на дълга намаляват с ¼ процентни пункта от БВП. Планира се нивото на
       публичните инвестиции да остане непроменено спрямо 2009 г. Като цяло през
       2010 г. заложената в програмата фискална политика, оценена чрез
       структурното салдо (т.е. коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл,
       без еднократните и другите временни мерки), ще бъде рестриктивна в размер
       на около ½ % от БВП.
   (7) Главната цел на заложената в програмата средносрочна бюджетна стратегия е
       до 2013 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет да бъде сведен под
       референтната стойност от 3 % от БВП. В програмата се предвижда
       номиналният бюджетен дефицит да спадне до 4,5 % от БВП през 2011 г. (от
       6,1 % през предходната година), до 3,4 % през 2012 г. и накрая да достигне
BG                                       8                                           BG
 ---pagebreak---        2,5 % през 2013 г. Очаква се първичното салдо да следва сходна тенденция,
       като дефицитът от 3,7 % от БВП през 2010 г. ще бъде коригиран преди края на
       периода. Структурният дефицит, изчислен съгласно общоприетата методика,
       ще продължи да се подобрява след 2010 г., достигайки 3½ % от БВП през
       2011 г., малко под 3 % през 2012 г. и 2¼ % през 2013 г. За периода 2010—
       2013 г. средногодишното фискално подобрение ще бъде ¾ % от БВП.
       Корекцията е по-ясно изразена през първоначалния етап, въпреки че пълният
       ефект на предприетите през 2010 г. мерки ще настъпи едва през 2011 г. Освен
       това мерките, предприети в рамките на ЕПИВ, ще бъдат оттеглени едва в края
       на 2010 г. Планира се консолидацията да се осъществи основно посредством
       бюджетните приходи, които се предвижда между 2010 г. и 2013 г. да нараснат с
       2,6 процентни пункта от БВП, а съкращаването на разходите би допринесло с
       още един процентен пункт от БВП. Мерките в подкрепа на бюджетните
       приходи включват борба с избягването на данъчното облагане, амнистия за
       нарушенията на правилата за устройството на градските територии,
       хармонизиране на минималните акцизни ставки върху нефтопродуктите и
       прилагане на по-нисък ДДС върху хранителните и фармацевтичните продукти,
       а също и приходи от дялови участия в публично-частни организации. По
       отношение на разходите основната част от заложената в програмата корекция
       произтича от мерки за контролиране на оперативните разходи и намаляване на
       текущите трансфери. Като разходни категории, които ще бъдат консолидирани,
       в програмата се изброяват разпределението на социалните трансфери и
       ограничаването на размера и на нарастването на заплатите в държавната
       администрация, когато бъде постигнат консенсус между социалните
       партньори. Актуализацията потвърждава ангажимента за постигане на
       специфичната за страната средносрочна бюджетна цел (СБЦ), която се изразява
       в балансирана бюджетна позиция в структурно изражение (т.е. коригирано
       спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни
       мерки). СБЦ отразява по подходящ начин целите на Пакта. Структурните
       салда, съответстващи на заложените в програмата целеви дефицити,
       подсказват, че СБЦ няма да бъде постигната в рамките на периода на
       програмата.
   (8) Бюджетните резултати биха могли да бъдат по-неблагоприятни от заложените
       в програмата. По-конкретно, заложеният в актуализираната програма
       макроикономически сценарий изглежда базиран на оптимистични
       предвиждания за растеж през целия период на програмата. По отношение на
       приходите рисковете за публичните финанси, особено през 2010—2011 г., са
       по-високи спрямо предходните години и са свързани с опасността от по-рязък
       спад и промяна в структурата на икономическия растеж в посока намаление на
       дела на данъците в структурата на растежа. Като се имат предвид очакваното
       умерено икономическо възстановяване и натискът за стимулиране на
       вътрешното търсене чрез увеличение на публичните разходи, рисковете от
       надхвърляне на планираните разходи не трябва да бъдат пренебрегвани. Тези
       рискове са най-вече свързани с практиката на изготвяне на повишаващи
       разходите допълнителни бюджети през годината, което предполагаше
       нарастване на текущите разходи над планираното разпределение на средства.
       Освен това, социалните трансфери може да се окажат по-високи от очакваното
       предвид досегашната практика и липсата на действащ механизъм за
       разпределение, както и донякъде оптимистичните прогнози за ръст на заетостта
       (съответно безработицата).
BG                                      9                                           BG
 ---pagebreak---    (9)   Съотношението на брутния държавен дълг към БВП се оценява на 56,2 % от
         БВП през 2009 г., което представлява повишение спрямо равнището му от
         48,4 % през предходната година. Освен увеличаването на дефицита и
         забавянето на растежа на БВП, за повишаването на съотношението на дълга
         допринесе и разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното
         салдо в размер на 1 процентен пункт от БВП. Тази разлика отразява
         акумулирането на държавни активи вследствие на свръхфинансирането в края
         на 2009 г., целящо покриване на възникналите в началото на януари 2010 г.
         задължения. Очаква се през програмния период съотношението на дълга да
         нараства, като основна причина за това ще бъде първичният дефицит, макар и
         намаляващ. През 2010 г. съотношението на дълга ще надхвърли референтната
         стойност от 60 % от БВП, като се очаква то да остане над нея през целия
         програмен период. Предвижда се през 2011 г. и 2012 г. то да нарасне до около
         63 % от БВП и след това леко да намалее. Като се имат предвид
         неблагоприятните рискове за макроикономическия сценарий и бюджетните
         цели, изменението на съотношението на дълга може да бъде по-
         неблагоприятно от предвиденото в програмата.
   (10)  Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е
         значително по-високо от средното за ЕС, главно поради сравнително голямото
         увеличение на разходите за пенсии като дял от БВП през следващите
         десетилетия, което се дължи отчасти на факта, че пенсионната схема все още
         не е достигнала фазата на зрялост. В програмата се обсъжда въведената през
         април 2009 г. пенсионна реформа, която се очаква да доведе до малко по-слабо
         нарастване на разходите за пенсии и до по-значително увеличение на ставките
         на социалноосигурителните вноски. Реформата би подобрила дългосрочния
         баланс на пенсионната система и би намалила рисковете за устойчивостта, без
         да въздейства обаче върху цялостната оценка. Състоянието на бюджета през
         2009 г. според неокончателните данни в програмата отразява бюджетното
         въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на
         публичните финанси. Подобряването на първичното салдо в средносрочен план
         и прилагането на допълнителни мерки за овладяване на значителното
         нарастване на свързаните със застаряването на населението разходи — особено
         за пенсии и здравеопазване, биха допринесли за намаляване на рисковете пред
         устойчивостта на публичните финанси, чието ниво бе оценено като високо в
         доклада на Комисията за устойчивостта от 2009 г5. В номинално изражение и
         без допълнителна промяна в политиката предвидената в програмата бюджетна
         стратегия би била почти достатъчна за стабилизирането на съотношението на
         държавния дълг към БВП до 2020 г., както сочат средносрочните прогнози за
         дълга, предполагащи постепенно възвръщане на темповете на растеж на БВП
         на прогнозираните преди кризата нива, възстановяване на данъчните приходи
         на тяхното предкризисно равнище и включващи предвижданото увеличение на
         разходите, свързани със застаряването на населението.
   5
        В заключенията на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивост на публичните финанси
        „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към
        устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и конвергентни програми“ и
        още „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и
        Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната
        устойчивост на публичните финанси навреме за следващия Доклад за устойчивостта“, предвиден
        през 2012 г.
BG                                             10                                                  BG
 ---pagebreak---    (11) През последните години Кипър преизпълняваше бюджетните си цели, макар и
        вследствие на високата икономическа активност и високия дял на данъците в
        структурата на растежа. Неотдавна бюджетната рамка бе подобрена чрез
        приемането на Счетоводната система за финансово управление (FIMAS),
        постепенното въвеждане на тригодишна средносрочна бюджетна рамка
        (MTBF) и на програмно бюджетиране и бюджетиране въз основа на
        резултатите (PPB). Практиката на приемане на допълнителни бюджети през
        годината обаче предполагаше нарастване на текущите разходи над
        планираното разпределение на средства. Съгласно програмата се очаква с
        цялостното въвеждане на новата бюджетна рамка тази практика да се
        преустанови, което ще доведе до по-ефективна и ефикасна бюджетна
        процедура, допринасяща за ограничаване на разходите. Същевременно новата
        бюджетна процедура би създала стабилна основа за преразпределение на
        разходите в полза на дейности, които стимулират растежа и са съвместими с
        определените в националната програма за реформи приоритети. Все пак новата
        рамка е все още на първоначален етап, като се предвижда тя да бъде изцяло
        въведена през 2012 г. Ето защо нейното въздействие би могло да стане
        осезаемо най-рано в средносрочен план. Навременното прилагане на новата
        рамка би било решаващо за успешната и устойчива консолидация на
        публичните финанси.
   (12) В програмата се отчита значението на качеството на публичните финанси като
        средство за подкрепа на потенциалния растеж и за осигуряване на
        дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Конкретно, в програмата
        се отбелязва влиянието, което окончателно въведените схеми за бюджетиране
        MTBF и PPB биха оказвали за по-доброто разпределение на ресурсите към
        високо приоритетни, стимулиращи растежа области в комбинация с
        подобрения контрол на непродуктивните разходи. По отношение на разходите
        в програмата се предвижда преразглеждане на неотдавнашните проекти,
        целящи разширяване на инфраструктурата чрез публично-частните
        партньорства, а също и на мерките за подобряване на образователната система
        чрез по-широко използване на компютри в системата на основното и средното
        образование и подобрения в научно-изследователските и академичните
        институции. Актуализацията също включва разпределянето на средства за
        осигуряване на автономност на обществените болници и за приемане на
        Национална здравна схема, като с това се цели увеличаване на ефективността
        посредством регулирана конкуренция и ограничаване на разходите. Това се
        счита за основно средство за контролиране на очакваното нарастване на
        разходите, свързани със застаряването на населението. По отношение на
        приходите програмата акцентира върху положителния ефект, който
        въвеждането на MTBF би оказало върху подобряването на точността и
        чувствителността на прогнозите за приходите в средносрочен план. Властите
        отбелязват, че с оглед на променливия характер на еластичността на данъците,
        дължащ се през последните години на бурния растеж на цените на активите,
        бяха коригирани прогнозите за приходите, за да бъде отчетен ефектът на
        цените на активите и на структурата на растежа на БВП. В програмата също се
        отбелязва, че върху системата за данъчно облагане и социални плащания се
        осъществява постоянно текущо наблюдение от властите с цел запазване на
        привлекателността на труда, като същевременно се оказва подкрепа на най-
        уязвимите социални групи.
BG                                       11                                          BG
 ---pagebreak---    (13)    Като цяло и през 2010 г. стратегията за запазване на експанзионистичната
           фискална политика е в съответствие с ЕПИВ, като се отчитат гореспоменатите
           рискове за бюджетните цели. Поради негативните последици от
           икономическата криза обаче дефицитът на консолидирания държавен бюджет
           през 2010 г. ще остане 6 % от БВП през 2010 г., като след това постепенно ще
           намалее под референтната стойност от 3 %. Въпреки че заложената в
           програмата стратегия предвижда средногодишно фискално подобрение в
           размер на ¾ процентни пункта от БВП в периода 2010—2013 г., по отношение
           на това развитие съществуват значителни неблагоприятни рискове. Ето защо,
           като се отчетат тези рискове, фискалното подобрение може би няма да бъде
           достатъчно за свеждането на дефицита под референтната стойност от 3 % от
           БВП до 2013 г., както е планирано. Освен това консолидационната стратегия от
           програмата изглежда се основава предимно на мерки за увеличаване на
           приходите, докато съкращенията на разходите остават минимални. Всъщност в
           програмата се предвижда съотношението на дълга към БВП да се стабилизира
           през 2013 г. на ниво, по-високо от това през 2009 г. Мерките, които биха могли
           коренно да променят това положение, все още се обсъждат от социалните
           партньори и съответно са обект на рискове по отношение на условията и
           сроковете на тяхното прилагане. Следователно изменението на съотношението
           на дълга, което се планира от 2010 г. да надхвърли 60 % от БВП, може да бъде
           по-неблагоприятно от предвиденото в актуализацията на програмата.
   (14)    Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и на
           конвергентните програми изисквания за предоставянето на данни програмата
           съдържа всички задължителни и незадължителни данни.
   Общото заключение е, че публичните финанси на Кипър са се влошили значително
   вследствие на икономическия спад и експанзионистичната фискална политика,
   провеждана чрез приемането на съществени мерки за стимулиране в съответствие с
   ЕПИВ. В резултат на това излишъкът от 0,9 % от БВП, отбелязан през 2008 г. по
   бюджета, се трансформира в дефицит от 6,1 % от БВП през 2009 г. В програмата се
   очертава план за започваща през 2010 г. консолидация, с която се цели дефицитът на
   консолидирания държавен бюджет да бъде сведен под референтната стойност от 3 % от
   БВП до 2013 г. Планира се обаче дефицитът да бъде коригиран основно посредством
   бюджетните приходи, докато съотношението на разходите към БВП ще остане на
   рекордно високо ниво. Освен това на фона на нестабилното възстановяване на
   глобалната икономика бюджетната стратегия е изложена на значителни рискове от
   влошаване на резултатите вследствие на оптимистичните предвиждания за растежа,
   върху които се базира макроикономическият сценарий на програмата. С оглед на
   големите вътрешни и външни дисбаланси поддържането на предпазлива политика и
   повишаването на фискалната устойчивост следва да имат предимство. Ето защо
   контролирането на текущите разходи чрез въвеждането на ефективна многогодишна
   бюджетна рамка ще бъде основен инструмент в подкрепа на постигането на
   консолидационните планове и бюджетните цели. Освен това повишаването на
   качеството на публичните финанси е важно и за гарантиране на плавното
   приспособяване на икономиката на фона на съществуващите дисбаланси, по-конкретно
   чрез повишаване на потенциалния БВП, увеличаване на конкурентоспособността и по-
   нататъшно свиване на външния дефицит.
   Предвид горепосочената оценка Кипър се приканва:
BG                                            12                                          BG
 ---pagebreak---    i)   да ограничи до най-много 6 % от БВП дефицита за 2010 г., като при
        необходимост подсили мерките за консолидация, по-специално ако
        макроикономическото развитие се окаже по-неблагоприятно от заложеното в
        сценария на програмата, и да предприеме своевременни действия за
        определяне на стратегия за консолидация, която да е ориентирана повече към
        разходите; използва всяка възможност в допълнение към обявеното фискално
        подобрение за ускоряване на фискалната консолидация и намаляване на
        съотношението на брутния дълг под референтната стойност;
   ii)  да приложи предвидената ефективна многогодишна бюджетна рамка, за да се
        осигури спазването на бюджетните цели, както и твърдо да ограничи разходите
        в средносрочен план;
   iii) да подобри още дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез мерки
        за реформиране с цел контрол върху разходите за пенсии и здравеопазване, за
        да ограничи предвижданото увеличение на разходите, свързани със
        застаряването на населението.
BG                                      13                                          BG
 ---pagebreak---                Сравнение на основните макроикономически и бюджетни прогнози
                                                               2008 г.      2009 г.     2010 г.     2011 г.   2012 г.   2013 г.
                                         ПС април 2010 г.          3,6        -1,7          0,5        1,5       3,0       3,2
               Реален БВП
                                         КОМ май 2010 г.           3,6        -1,7         -0,4        1,3        -         -
              (промяна в %)
                                        ПС февруари 2009 г.        3,8         2,1          2,4        3,0       3,2        -
            Инфлация според              ПС април 2010 г.          4,4         0,2          2,7        2,0       2,0       2,0
       хармонизирания индекс на
                                         КОМ май 2010 г.           4,4         0,2          2,7        2,5        -         -
    потребителските цени (ХИПЦ)
                   (%)                  ПС февруари 2009 г.        4,4         2,0          2,5        2,5       2,5        -
     Разлика между фактическия и         ПС април 2010 г.          2,9        -1,3         -2,4       -2,5      -1,6      -0,5
           потенциалния БВП1             КОМ май 2010 г.           3,4        -0,7         -2,1       -1,6        -         -
        (% от потенциалния БВП)
                                        ПС февруари 2009 г.        0,8        -0,1         -0,6       -0,5      -0,2        -
     Нето предоставени/получени          ПС април 2010 г.        -17,7        -8,5        -11,5      -12,2     -12,6     -12,9
     заеми спрямо останалия свят         КОМ май 2010 г.         -17,6        -8,2         -6,8       -6,7        -         -
               (% от БВП)
                                        ПС февруари 2009 г.      -12,4       -12,1        -11,5      -10,9     -10,2        -
     Приходи на консолидирания           ПС април 2010 г.         43,5        40,3         41,6       42,8      43,6      44,2
            държавен бюджет              КОМ май 2010 г.         43,5         40,3         41,2       41,3        -         -
               (% от БВП)
                                        ПС февруари 2009 г.       45,3        43,8         44,0       44,4      44,8        -
      Разходи на консолидирания          ПС април 2010 г.         42,6        46,4         47,6       47,2      47,0      46,7
            държавен бюджет              КОМ май 2010 г.         42,6         46,4         48,3       49,0        -         -
               (% от БВП)
                                        ПС февруари 2009 г.       44,3        44,6         45,5       46,3      47,1        -
        Салдо на консолидирания          ПС април 2010 г.          0,9        -6,1         -6,0       -4,5      -3,4      -2,5
            държавен бюджет              КОМ май 2010 г.           0,9        -6,1         -7,1       -7,7        -         -
               (% от БВП)
                                        ПС февруари 2009 г.        1,0        -0,8         -1,4       -1,9      -2,2        -
                                         ПС април 2010 г.          3,7        -3,6         -3,7       -2,1      -1,0       0,1
             Първично салдо
                                         КОМ май 2010 г.           3,7        -3,6         -4,4       -4,8        -         -
               (% от БВП)
                                        ПС февруари 2009 г.        3,9         1,5          0,8        0,2      -0,2        -
   Салдо, коригирано спрямо фазата       ПС април 2010 г.         -0,2        -5,6         -5,1       -3,5      -2,8      -2,3
        на икономическия цикъл1          КОМ май 2010 г.          -0,4        -5,8         -6,3       -7,1        -         -
               (% от БВП)
                                        ПС февруари 2009 г.        0,7        -0,8         -1,2       -1,7      -2,1        -
                                         ПС април 2010 г.         -0,2        -5,6         -5,2       -3,6      -2,9      -2,3
           Структурно салдо3
                                         КОМ май 2010 г.          -0,4        -5,8         -6,3       -7,1        -         -
               (% от БВП)
                                        ПС февруари 2009 г.        0,7        -0,8         -1,2       -1,7      -2,1        -
                                         ПС април 2010 г.         48,4        56,2         61,0       63,2      63,1      62,3
          Брутен държавен дълг
                                         КОМ май 2010 г.          48,4        56,2         62,3       67,6        -         -
               (% от БВП)
                                        ПС февруари 2009 г.       49,3        46,8         45,4       44,2      44,2        -
     Бележки:
     1
       Разликата между фактическия и потенциалния БВП и коригираните спрямо фазата на икономическия цикъл салда от
   програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.
     2
       Въз основа на оценката за потенциалния растеж от съответно 2,0 %, 2,8 %, 2,8 % и 2,8 % за периода 2009—2013 г.
     3
       Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Според
   последната актуализация еднократните и други временни мерки възлизат на 0,1 % от БВП през 2010 г., 2011 г. и 2012 г.
   (намаляващи дефицита). В прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2010 г. няма предвидени извънредни и други
   временни мерки.
     Източник:
     Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2010 г. (КОМ); изчисления на службите
   на Комисията.
BG                                                              14                                                              BG


title: Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи за 2014 г. на Нидерландия и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2014 г.

text:
               29.7.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 247/88

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 8 юли 2014 година
   относно националната програма за реформи за 2014 г. на Нидерландия и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2014 г.
   2014/C 247/17
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, която да е основана на засилена координация на икономическите политики и да е насочена към ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните препоръки по държави.

               (4)

               На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи за 2013 г. на Нидерландия и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си относно проекта за бюджетен план на Нидерландия за 2014 г.

               (5)

               На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който се посочва, че Нидерландия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               На 20 декември 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (7)

               На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Нидерландия, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Нидерландия продължава да е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват мониторинг и действия на политиката. По-специално, внимание заслужават макроикономическите промени, що се отнася до дълга на частния сектор и текущото намаляване на задлъжнялостта, съчетани с продължаващата неефективност на жилищния пазар. Въпреки че големият излишък по текущата сметка не поражда рискове от рода на големи дефицити и е отчасти свързан с необходимостта от намаляване на задлъжнялостта, Комисията ще продължи да следи промените в текущата сметка на Нидерландия в контекста на европейския семестър.

               (8)

               На 29 април 2014 г. Нидерландия представи националната си програма за реформи за 2014 г., а на 30 април 2014 г. — програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (9)

               Целта на бюджетната стратегия, изложена в програмата за стабилност за 2014 г., е да се гарантира, че корекцията на прекомерния дефицит през 2013 г. е устойчива, и до 2015 г. да се достигне състояние на бюджета, което да е близко до средносрочната цел. Средносрочната цел е да се постигне структурен дефицит, ненадвишаващ 0,5 % от БВП, което отразява изискванията, заложени в Пакта за стабилност и растеж. Бяха изпълнени допълнителни съществени фискални мерки, но се планира (преизчисленото) структурното салдо през 2014 г. да остане постоянна величина в сравнение с 2013 г., което сочи значително отклонение от изискваната минимална корекция от 0,5 % от БВП. За 2015 г. е планирано подобряване на (преизчисленото) структурно салдо с 0,3 процентни пункта от БВП. Разходите се очаква да нарастват с темп, който е в съответствие с целевия показател за разходите както през 2014 г., така и през 2015 г. Вследствие на цялостната оценка на бюджетната стратегия на Нидерландия планът за корекции за постигане на средносрочната цел съответства отчасти на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Съгласно програмата за стабилност консолидираният дълг на сектор „Държавно управление“ ще се стабилизира през 2015 г. и ще намалее след това. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност изглежда правдоподобен и беше изготвен от независимата Нидерландска служба за анализ на икономическата политика. Рисковете за бюджетните цели изглеждат значителни, но като цяло са балансирани. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. се очаква стабилизиране на структурното салдо през 2014 г. и подобрение през 2015 г. с 0,5 % от БВП. Според прогнозата на Комисията Нидерландия ще бъде в съответствие с целевия показател за разходите през 2014 г., но не и през 2015 г. За да се повиши потенциалът за растеж на Нидерландия, от първостепенно значение е необходимата консолидация да гарантира разходите за повишаване на растежа, като например в областта на иновациите и научните изследвания, в т.ч. на фундаменталните научни изследвания, образованието и обучението. Въз основа на оценката си на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че Нидерландия е намалила по устойчив начин дефицита на сектор „Държавно управление“ под 3 % от БВП през 2013 г., но е изложена на риск да се отклони значително от изискванията на предпазните мерки, считано от 2014 г.

               (10)

               Едно от ключовите предизвикателства е свързано с жилищния пазар, където липсата на гъвкавост и небалансираните стимули се трупаха в продължение на десетилетия и оформиха моделите на жилищното финансиране и на спестяванията в сектора. Склонността на домакинствата за ливъридж на брутния ипотечен дълг спрямо жилищното имущество до голяма степен отразява дългогодишни фискални стимули, по-специално пълното данъчно приспадане на лихвите по ипотечните кредити. От април 2012 г. насам се прилагат поредица от мерки, които отчасти целят да се намери решение за тези стимули. Някои от тях включват корекции на фискалното третиране на жилищното финансиране. Постепенното преминаване към ограничаване на данъчното приспадане на лихвите по ипотечни кредити и увеличаване на стимулите за амортизации е оправдано, но поетапното въвеждане на тази мярка е твърде бавно, за да има значително отражение върху поведението във връзка с амортизациите. Съотношението от 100 % между размера на кредита и стойността на имота, което следва да бъде достигнато през 2018 г., е все още високо. Пазарът за наемане на жилища е ограничен от нормативни актове и от наличието на много голям сектор на социално жилищно настаняване, който трябва също така да се справя с дълги списъци на чакащи. Неотдавнашното въвеждане в сектора на социалното жилищно настаняване на диференциране на наемите, основано в по-голяма степен на доходите, представлява стъпка в правилната посока, но неговото въздействие е ограничено. На корпорациите за социално жилищно настаняване все още е разрешено да строят жилища, от които да събира месечен наем в размер, надвишаващ тавана на социалния наем. Въпреки че в препоръките от 2013 г. беше отправен призив за концентриране на усилията в подкрепа на най-нуждаещите се домакинства, това пренасочване на действията протича в момента. Следователно, въпреки че предложените мерки са стъпки в правилната посока, общото темпо на реформите за решаване на основните проблеми е бавно и поради това следва да се засили, когато икономиката го позволява, като същевременно продължи да се осигурява достъпно социално жилищно настаняване за граждани в неравностойно положение, които не могат да получат жилища при пазарни условия, включително в места, където има голямо търсене.

               (11)

               Дългосрочната устойчивост на пенсионната система е засилена чрез постепенното увеличаване на законоустановената пенсионна възраст от 65 години през 2012 г. на 67 години през 2023 г. Нидерландия постави началото на широкообхватни реформи на стълбовете на пенсионната система, финансирани от държавни и частни фондове, както и на системата за предоставяне на дългосрочни грижи. Тези реформи се допълват от реформи за насърчаване на по-възрастните работници да остават заети по-дълго време и за увеличаване на мобилността на пазара на труда. В резултат от реформите в областта на дългосрочните грижи, на общините бяха прехвърлени отговорности, като бяха намалени общите разходи и беше поставен акцент върху повишаването на ефикасността. Все още трябва да бъдат приети части от тези съществени реформи. Оставащите предизвикателства включват подходящото разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях, като е необходимо да се следи за качеството и достъпността на дългосрочните грижи. Изпълнението на плановете за реформа на дългосрочните грижи ще помогне за овладяване на бързото покачване на разходите, свързани със застаряването на населението, като по този начин се подкрепи устойчивостта на публичните финанси. В това отношение качеството и достъпността на дългосрочните грижи следва да се поддържат на подходящо ниво.

               (12)

               Реформите на пазара на труда, предложени от правителството, имат за цел да увеличат участието и мобилността на пазара на труда. Актът за участието има за цел да насърчи участието на пазара на труда. Реформите обаче все още не са уредени чрез закон. Освен това са необходими допълнителни мерки за ограничаване на фискалните демотивиращи фактори за работа и за подобряване на пригодността за заетост на хората в маргинално положение на пазара на труда, включително жените, хората с миграционен произход, хората с увреждания и възрастните хора. Нидерландия обяви реформи на режима за обезщетенията при безработица и на относително строгото си законодателство за защита на заетостта, включително въвеждане на данъчен стимул за повишаване на участието. Въпреки че тези мерки са насочени в правилната посока, те не могат да бъдат оценени изцяло, докато не бъдат приложени на практика. Ускоряването на премахването на оставащите демотивиращи фактори за вторите работещи лица в домакинството с цел да се увеличи броят на изработените часове може да облекчи допълнително бъдещия недостиг на работна ръка. Накрая, по-доброто оползотворяване на съществуващата в институционалната рамка възможност за гъвкавост за по-диференцирано увеличение на заплатите може да окаже подкрепа за общите доходи на домакинствата и оттам за вътрешното търсене, без да се вреди на конкурентоспособността.

               (13)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждане на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките на Комисията в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (14)

               Отчитайки тази оценка, Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (15)

               В контекста на задълбочения преглед, направен от Комисията, и настоящата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 2 и 4 по-долу.

               (16)

               В рамките на европейския семестър Комисията извърши и анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът издаде специфични препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Нидерландия също следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Нидерландия да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

               1.

               След корекцията на прекомерния дефицит, да засили бюджетните мерки за 2014 г. предвид очертаващата се разлика от 0,5 % от БВП, въз основа на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., която показва наличие на риск от съществено отклонение от изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Да засили значително бюджетната стратегия през 2015 г., за да гарантира постигане на средносрочната цел и да запази същото равнище след това, както и да осигури спазването на правилото за дълга, за да съхрани трайното намаляване на съотношението на консолидирания дълг на сектор „Държавно управление“ към БВП. Да запази разходите в областите с пряко значение за растежа, като например образованието, иновациите и научните изследвания.

               2.

               Когато икономическата обстановка позволява това, да увеличи усилията за реформиране на жилищния пазар чрез ускоряване на намалението на данъчното приспадане на лихви по ипотечни кредити, чрез осигуряване на по-пазарно ориентиран механизъм на ценообразуване на пазара за наемане на жилища, както и чрез допълнително обвързване на наемите с доходите на домакинствата при социалното жилищно настаняване. Да наблюдава въздействието на реформите в социалното жилищно настаняване по отношение на наличността и достъпността за домакинства с ниски доходи. Да продължи усилията за пренасочване на политиките за социално жилищно настаняване към подкрепа за най-нуждаещите се домакинства.

               3.

               Да осъществи реформи във втория стълб на пенсионната система, като осигури подходящо разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях. Да подкрепи постепенното увеличаване на законоустановената пенсионна възраст с мерки за подобряване на пригодността за заетост на по-възрастните работници. Да осъществи предвидената реформа в областта на дългосрочните грижи с оглед осигуряване на устойчивост, като същевременно гарантира справедлив достъп до услугите и тяхното качество, и да наблюдава въздействието на реформата.

               4.

               Да предприеме допълнителни мерки за повишаване на участието на пазара на труда, особено за хората в маргинално положение на пазара на труда, и да намали демотивиращите фактори от данъчно естество върху труда. Да осъществи реформи на законодателството за защита на заетостта и на системата за обезщетения при безработица и да предприеме допълнителни действия за преодоляване на липсата на гъвкавост на пазара на труда. В консултация със социалните партньори и в съответствие с националната практика да създаде възможност за по-диференцирано увеличение на заплатите посредством цялостно оползотворяване на съществуващата институционална рамка.

      Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

            За Съвета

            Председател

         P. C. PADOAN

      (1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 89.

      (5)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.


title: Препоръка на Съвета от 11 юли 2017 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2017 г.

text:
               9.8.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 261/110

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 11 юли 2017 година
   относно националната програма за реформи на Словакия за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2017 г.
   (2017/C 261/24)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Словакия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 21 март 2017 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“) (3).

               (2)

               Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тесните взаимовръзки между икономиките в икономическия и паричен съюз, Словакия следва да гарантира цялостното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, както е посочено в препоръки 1—2 по-долу.

               (3)

               Докладът за Словакия за 2017 г. беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Словакия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, приети през предходните години, и напредъкът на Словакия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)

               На 26 април 2017 г. Словакия представи своята национална програма за реформи за 2017 г. и програмата си за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)

               Съответните специфични за страната препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (6)

               Спрямо Словакия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството планира да подобри номиналния дефицит до 1,3 % от БВП през 2017 г. и постепенно допълнително до 0 % от БВП през 2019 г. и 2020 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — се очаква да бъде постигната през 2018 г. Според програмата за стабилност за 2017 г. съотношението на консолидирания държавен дълг спрямо БВП се очаква постепенно да намалее до 46 % до 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен.

               (7)

               На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Словакия да постигне годишна фискална корекция от 0,5 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. има риск от известно отклонение от тази препоръка през 2017 г.

               (8)

               През 2018 г., с оглед на фискалната ѝ ситуация, се очаква Словакия да се приспособи по-пълно към средносрочната бюджетна цел за структурен дефицит от 0,5 % от БВП. Според общоприетата таблица за корекциите съгласно Пакта за стабилност и растеж, тези корекции налагат изискването номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (5) да не превишава 2,9 %. Това би съответствало на структурна корекция от 0,5 % от БВП. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от това изискване през годините 2017 и 2018, взети заедно. Като цяло Съветът е на мнение, че Словакия трябва да бъде готова да предприеме допълнителни мерки, за да спази изискването през 2017 г., и че ще са необходими допълнителни мерки през 2018 г., за да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Както е предвидено обаче в Регламент (ЕО) № 1466/97, оценката на бюджетните планове и бюджетните резултати следва да взема под внимание бюджетния баланс на държавите членки предвид условията на икономическия цикъл. Както се припомня в съобщението на Комисията относно европейския семестър за 2017 г., придружаващо тези специфични за отделните държави препоръки, при оценката на проекта на бюджетния план за 2018 г. и при последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да се вземе предвид целта за постигане на фискална позиция, допринасяща за засилването на процеса на възстановяване и за гарантиране устойчивостта на публичните финанси на Словакия. В този контекст Съветът отбелязва, че Комисията възнамерява да извърши цялостна оценка в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, по-специално с оглед на ситуацията на икономическия цикъл в Словакия.

               (9)

               Публичните финанси на Словакия все още са изправени пред рискове в дългосрочен план. Разходите за здравеопазване продължават да представляват риск за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, а увеличаването на ефективността на разходите за здравеопазване на Словакия продължава да бъде предизвикателство. Предприети бяха някои стъпки за рационализиране на болничните грижи и за снижаване на разходите, но все още не се виждат конкретни резултати. Прегледът на разходите за 2016 г. набеляза потенциални икономии. Напредъкът в постигането на цялостна реформа на здравеопазването и здравните разходи обаче до момента е бавен, а въвеждането на система за плащания, основана на диагностично свързани групи, и на системи за електронно здравеопазване отбелязва твърде бавен напредък. Междувременно дефицитът на държавната пенсионна система се очаква да се удвои в дългосрочен план, а пенсионната възраст в Словакия е сред най-ниските в Съюза. Последните корекции в пенсионната система до голяма степен са краткосрочни и ad hoc.

               (10)

               Данъчните измами и избягването на данъци намаляха и се полагат усилия да се повиши доброволното спазване. Подобреното събиране на данъците значително намали съществуващата в миналото голяма разлика между потенциалните и реално събраните приходи от ДДС. Ограничаването на измамите с ДДС изглежда имаше положително въздействие и върху събирането на корпоративния подоходен данък. Финансовата администрация се съсредоточава върху подобряването на спазването на разпоредбите за ДДС, особено чрез одит. В същото време се разглеждат несвързани с одит дейности, за да се засили доброволното спазване на данъчното законодателство.

               (11)

               Въпреки положителните промени на пазара на труда, произтичащи от доброто икономическо възстановяване и стабилното създаване на работни места, дълготрайната безработица продължава да бъде проблем. Процентът на дълготрайната безработица продължава да бъде един от най-високите в Съюза. Тя засяга в особено голяма степен маргинализираните роми, нискоквалифицираните работници и младите хора. Освен това продължават да съществуват регионални различия — процентът на безработицата в Източна Словакия продължава да е два пъти по-висок от този в Братислава. Участието на възрастните в ученето през целия живот и остават ниски възможностите за втори шанс за образование. Въпреки мерките за насърчаване на нископлатените работници да работят и текущата реформа на публичните служби по заетостта, все още са налице трудности при въвеждането на индивидуализирана подкрепа на трайно безработните и уязвимите групи, причинени, наред с другото, от високата работна натовареност. Планът за действие на Словакия относно интеграцията на трайно безработните лица, до голяма степен финансиран от Европейския социален фонд, се стреми да поправи това чрез всеобхватен подход към персонализирани услуги. Това ще се постигне чрез предоставяне на специализирани консултации, нова система за профилиране, сътрудничество с частните агенции по заетостта и въвеждането на целеви програми за обучение, създадени от работодателите въз основа на потребностите на регионалните пазари на труда. Участието на ромите на пазара на труда в Словакия е много ниско, а напредъкът в увеличаването на заетостта им е бавен. Ниските нива на образование и умения и дискриминацията са фактори, допринасящи за слабото им участие на пазара на труда. Ниският дял на заетост сред жените в детеродна възраст е отражение на дългия родителски отпуск (до три години), който рядко се взима от мъжете, недостига на детски заведения, особено за деца под тригодишна възраст, и ограниченото използване на схеми за гъвкаво работно време.

               (12)

               Образователната система не е достатъчно насочена към увеличаване на икономическия потенциал на Словакия. Образователните резултати и равнището на основните умения продължават да будят разочарование по международните стандарти и се влошиха допълнително през периода 2012—2015 г. Освен това все още продължават силните регионални различия. Слабите резултати са свързани главно със силното въздействие на социално-икономическия и етническия произход на учениците, с проблеми на равнопоставеността, достъпа и възможността за включване, както и с относително ниската привлекателност на учителската професия. Независимо от увеличението на заплатите на учителите на два етапа през 2016 г. (с 4 % през януари и с 6 % през септември) и допълнителното увеличаване на заплатите, планирано за периода 2017—2020 г., неконкурентоспособните условия на заплащане и ограниченото непрекъснато обучение на учителите са сред факторите, които правят професията до голяма степен непривлекателна, особено за евентуалните млади преподаватели и тези, пребиваващи в по-силно развитите региони на страната. Наскоро приетото законодателство за борба със сегрегацията на маргинализираните ромски общности все още предстои да бъде изцяло изпълнено, за да се постигнат положителни промени и да се увеличи тяхното участие в приобщаващото общо образование, със специален акцент върху образованието и грижите в ранна детска възраст, както и върху предучилищното образование.

               (13)

               Словакия в момента модернизира публичната си администрация, но корупцията продължава да бъде предизвикателство. Възприемането на корупцията остава високо и действа като значителна пречка за стопанската дейност. Механизмите за контрол и прилагане на антикорупционните правила все още изглеждат неадекватни, а инициативите за политики относно подаването на сигнали за нередности и дружествата „пощенски кутии“ не са достатъчни за разрешаване на проблема. Освен това практиките за възлагане на обществени поръчки не отговарят на най-добрите практики в много области. Разработват се мерки за обучение на персонала, за да се въведе по-ефективна система за обществени поръчки. Конфликтите на интереси, персонализираните тръжни спецификации и прекомерното използване на критерия за възлагане на офертата с най-ниска цена продължават обаче да будят безпокойство и водят до ограничена конкуренция въз основа на качеството. Слабостите при възлагането на обществените поръчки постоянно се сочат като фактори, които засягат ефективното разпределение на публичните ресурси.

               (14)

               Често променящата се законодателна среда затруднява и оскъпява задачата на дружествата да спазват законодателството и законодателните и регулаторните процеси, а механизмите за несъстоятелността често се считат за недостатъчно благоприятни за бизнеса. Неотдавна беше създадена междуведомствена работна група за бизнеса, оглавявана от държавния секретар на Министерство на икономиката, и се очаква до юни 2017 г. групата да представи предложения за мерки за подобряване на бизнес средата. Продължават да съществуват значителни регулаторни пречки в сектора на бизнес услугите в Словакия. През януари 2017 г. бяха предоставени специфични насоки за всяка професия за решаването на този въпрос в съобщението на Комисията относно препоръките за реформи при регламентирането на професионалните услуги, като част от пакета от мерки за преодоляване на пречките на пазарите на услуги.

               (15)

               Подобряването на ефективността, включително независимостта, на съдебната система продължава да бъде предизвикателство за Словакия, въпреки че се полагат усилия за отстраняване на слабостите. Опасенията относно ефективността и независимостта на съдебната система обаче продължават. Освен това публичната администрация все още е неефективна, с недостатъчен капацитет и е фрагментирана. Приемането на стратегията за управление на човешките ресурси през октомври 2015 г. и неотдавнашното приемане на Закона за публичната служба са стъпки в положителна посока. Новият политически независим Съвет за публичната служба ще наблюдава прилагането на принципите на Закона за публичната служба, както и етичния кодекс на държавните служители. Сложната, непрозрачна регулаторна рамка усложнява отношенията между заинтересованите страни на енергийния пазар. Неотдавнашните промени при определянето на тарифите за разпределение показват непрекъснато политическо и бизнес влияние. Очаква се да намалее независимостта на регулаторния орган на енергийните цени след приемането на законодателство, с което на правителството се предоставя изключително право да номинира председателя на регулаторния орган и се предоставя на министерствата на икономиката и околната среда правото да започнат съдебно производство за определяне на цените.

               (16)

               В рамките на европейския семестър за 2017 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словакия и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2017 г. и националната програма за реформи за 2017 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Словакия, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (17)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2017 г., като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Словакия да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.

               Да положи значително фискално усилие през 2018 г. в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, като отчита необходимостта от укрепване на текущото възстановяване и гарантиране на устойчивостта на публичните финанси на Словакия. Да подобри разходната ефективност на системата на здравеопазване, включително чрез прилагане на проекта за ефективност на разходите.

               2.

               Да подобри мерките за активизиране на групите в неравностойно положение, включително чрез изпълнение на плана за действие за трайно безработните лица, както и чрез предоставяне на персонализирани услуги и целево обучение. Да подобри възможностите за заетост за жените, особено чрез засилване на достъпните и качествени грижи за децата. Да подобри качеството на образованието и да увеличи участието на ромите в приобщаващото общо образование.

               3.

               Да подобри конкуренцията и прозрачността при обществените поръчки и да засили борбата срещу корупцията чрез по-стриктно прилагане на съществуващото законодателство. Да приеме и изпълни всеобхватен план за намаляване на административните и регулаторните бариери пред предприятията. Да подобри ефективността на съдебната система, включително чрез намаляване на продължителността на гражданските и търговските дела.

      Съставено в Брюксел на 11 юли 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         T. TÕNISTE

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (3)  ОВ C 92, 24.3.2017 г., стр. 1.

      (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (5)  Нетните разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Брутото образуване на основен капитал, финансирано от държавата, се разсрочва през 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.