               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 271 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Португалия за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Португалия за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки. Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно националната програма за реформи на Португалия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Португалия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013
                  5
               , Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Португалия за 2015 г.
                  6

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  7
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  8
               , в който беше посочено, че Португалия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Португалия
                  9
               . В него се оценява напредъкът на Португалия в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Португалия съществуват прекомерни макроикономически дисбаланси, които изискват решителни политически действия и специфичен мониторинг. Действително беше постигнат значителен напредък чрез програмата за приспособяване, както по отношение на икономическите реформи, така и по отношение на политиките. Въпреки това остават значителни рискове, свързани с високите равнища на вътрешния и външния дълг в различни сектори, като тези рискове заслужават специално внимание. Съществува също така силен натиск за намаляване на задлъжнялостта в условията на нисък растеж, ниска инфлация и висока безработица.

               (7)На 28 април 2015 г. Португалия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)По отношение на Португалия понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж (ПСР). В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2015 г. в съответствие с определения от Съвета краен срок. Правителството предвижда да намали номиналния дефицит до 2,7 % от БВП през 2015 г. и постепенно до 0,6 % от БВП през 2018 г. Според програмата за стабилност правителството планира да постигне средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — през 2016 г. Съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да намалее на 124,2 % през 2015 г. и да достигне около 112,1 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен за 2015 г. и 2016 г., но по-скоро оптимистичен за годините 2017—2018 г., за които и Съветът на публичните финанси на Португалия установи някои рискове. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., все още не е сигурно постигането на навременна и трайна корекция на прекомерния дефицит до 2015 г., но е възможно. В същото време структурната корекция е под препоръчаното от Съвета. Ако прекомерният дефицит бъде коригиран, от 2016 г. нататък за Португалия ще се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Мерките за подобряване на салдото, които да подкрепят постигането на планираните цели по отношение на дефицита от 2016 г. нататък, не са достатъчно конкретни и изглеждат недостатъчни по размер. Ето защо изглежда, че съществува риск от значително отклонение от изискваната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г. и ще бъдат необходими допълнителни структурни мерки. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Португалия да не се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)Фискалната консолидация трябва да бъде подкрепена от повишена ефективност и качество на публичните разходи на всички равнища на публичната администрация и по-нататъшни реформи на системата за управление на публичните финанси. По-специално, необходими са допълнителни усилия, за да се гарантира строг контрол на разходите, като се приложи законът за контрол на поетите задължения и се засили отчетността. Законът за единната скала на трудовите възнаграждения бе публикуван през септември 2014 г. и се прилага от януари 2015 г.; подготвя се прилагането на наредбата за единна схема за допълнителните заплащания към възнагражденията. Не беше завършено преструктурирането на държавните предприятия. Ограничен бе напредъкът в разработването на нови всеобхватни мерки като част от провеждащата се пенсионна реформа. През последните две години Португалия проведе всеобхватна реформа на своята данъчна система, обхващаща корпоративния подоходен данък, данъка върху доходите на физическите лица и данъчното облагане, свързано с околната среда. Следва да се направи цялостна оценка на въздействието на тази реформа. Има широка възможност за допълнителни реформи, с които да се модернизира управлението на приходите и допълнително да се подобри спазването на данъчното законодателство от страна на данъкоплатците.

               (10)Системата на колективно договаряне наскоро претърпя няколко реформи, въпреки че не всички от тях насърчават привеждането на възнагражденията в съответствие с производителността на секторно равнище и на равнище предприятия. Предизвикателството на системата е да даде възможност на дружествата да се адаптират към специфичните обстоятелства. Това включва ефективното използване на съществуващите разпоредби, които позволяват на дружествата да се отклонят от колективните споразумения на секторно равнище при специфични обстоятелства. Въпреки замразяването през последните години, минималната работна заплата се е увеличила значително по-бързо в сравнение със средната заплата в номинално изражение от 2008 г. насам (с 18,5 % в сравнение с 3,5 % за периода 2008—2014 г.), а делът на работниците на минимална работна заплата се увеличи от 5 % през 2005 г. на 12,9 % през 2014 г.

               (11)Постигнат беше значителен напредък по отношение на въвеждането на активни политики на пазара на труда и реформата на публичните служби по заетостта. Въпреки това все още е трудно да се достигне до младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Необходимо е по-интензивна цифровизация на службите, които отговарят за постигането на съответствие между предлаганите умения и потребностите на пазара на труда. Друго ключово предизвикателство продължава да бъде осигуряването на адекватно покритие на социалното подпомагане, включително схемата за минимален доход. Постигнат бе известен напредък при подобряване на качеството и съответствието на образованието с изискванията на пазара на труда. Португалия проведе реформа на учебните програми и уредбата за учителите, за да подобри качеството на образованието. Използването на инструмента за мониторинг и разнообразяването на възможностите в рамките на новите програми за професионално образование и обучение следва да спомагат за преодоляване на преждевременното напускане на училище и за подобряване на постигнатите резултати. Неотдавнашните реформи целят модернизиране на системата за професионално образование и обучение, но подобряването на привлекателността ѝ за студентите продължава да бъде предизвикателство. Друго предизвикателство е насърчаването на обмен на знания между висшите учебни заведения, частните фирми и научноизследователските организации.

               (12)Високата задлъжнялост на португалските дружества все още влияе върху тяхната дейност и пречи на новите инвестиции, докато  задлъжнялостта на домакинствата спадна значително. След процеса на цялостна оценка централната банка засили своя мониторинг на ликвидността и капиталовите позиции на банките и също така направи оценка на плановете за възстановяване на банките. Съотношението на необслужваните корпоративни кредити остава високо (над 18 %) и е тежест за счетоводните баланси на банките. Стартираната през 2014 г. реформа на корпоративния данък засилва ограниченията за приспадане на нетни финансови разходи, но тенденцията при корпоративното облагане към висока задлъжнялост би могла да бъде допълнително разгледана. Платформите/процесите за корпоративно преструктуриране PER и SIREVE са в процес на преработване, със засилен акцент върху подпомагането на предприятията да продължат да функционират, вместо да стигат до ликвидация. Данните за намаляване на задлъжнялостта за 2014 г. показват значителен напредък в прилагането на мерки за намаляване на корпоративния дълг. Чрез въвеждането на различни мерки постепенно се дава законодателна форма на стратегическия план за преструктуриране на корпоративния дълг, публикуван през май 2014 г. Постигнат е напредък и при разширяване на възможностите за финансиране, които се предоставят на нефинансовите дружества, чрез насърчаване на капиталовите инвестиции. Финансовата институция за развитие, учредена официално през септември 2014 г., има за цел да разгледа пазарните слабости, които възпрепятстват достъпа на МСП до финансиране.

               (13)Има възможност да се засилят мерките за увеличаване на ефикасността и качеството на съдебната система, по-специално що се отнася до оценката на дейността на съдилищата и използването на онлайн инструменти, и да се проведат проучвания на удовлетворението на използващите услугите на съдилищата и анкети сред юристите. Според Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2015 г. производствата по граждански и търговски дела продължават да бъдат прекалено дълги (386 дни). Броят на изпълнителните дела продължава слабо да намалява, докато необходимото време за разглеждане на висящите дела остава дълго (1045 дни през 2014 г.). Реформите, свързани с данъчните и административните съдилища, напредват с по-бавно темпо, отколкото другите съдебни реформи. Увеличаването на броя на делата за несъстоятелност подчертава необходимостта от отделянето на повече ресурси и организирането на обучения за първоинстанционните съдилища в тази област. Ликвидността на предприятията продължава да се затруднява от дългите забавяния на плащанията, по-специално от публичния сектор. Не бяха предприети нови мерки или ангажименти за справяне с тези закъснели плащания. Няма достатъчно прозрачност по отношение на публично-частните партньорства на местно и регионално равнище и в областта на концесиите на всички равнища. Предотвратяването на корупцията е възпрепятствано от неефективното прилагане на съществуващата правна рамка, като е необходимо подобряване на наблюдението, изпълнението и прилагането на санкциите.

               (14)Новият регулаторен орган за транспорта все още не е оперативен. Мерките за либерализация на пристанищните концесии, железопътния транспорт и градския обществен транспорт се осъществяват бавно, като по този начин не успяват да насърчават инвестициите. Постигнат бе ограничен напредък в прилагането на дългосрочния план за транспорта и графика за реформа на сектора на пристанищата. Имаше закъснения при транспортните концесии за градските райони на Лисабон и Порто. Освен това беше постигнат ограничен напредък при предоговарянето на пристанищните концесии и в железопътния сектор. Все още не е завършено сливането на операторите на железопътната (REFER) и пътната (EP) инфраструктура, което има за цел да подобри финансовата стабилност на новия орган за пътна и железопътна инфраструктура. Броят на служителите в държавните предприятия в транспортния сектор беше намален.

               (15)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Португалия и го публикува в доклада от 2015 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Португалия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Португалия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 5 по-долу.

               (16)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Португалия, като становището му
                  10
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (17)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1—4 по-долу.

               (18)В контекста на европейския семестър Комисията направи също така анализ на икономическата политика в еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото. Португалия също следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

               ПРЕПОРЪЧВА на Португалия да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит през 2015 г. като вземе мерки според необходимото. Да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП за изпълнение на средносрочната цел през 2016 г. Да приведе в изпълнение закона за контрол на поетите задължения с цел по-добър контрол върху разходите. Да подобри средносрочната устойчивост на пенсионната система. Да опази финансовата устойчивост на държавните предприятия. Да подобри допълнително спазването на данъчното законодателство и ефикасността на данъчната администрация.

               2.Да насърчава привеждането на заплатите в съответствие с производителността, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, като отчита различията в уменията и местните условия на пазара на труда, както и различията в икономическите показатели в отделните региони, отрасли и дружества. Да гарантира, че промените, свързани с минималната заплата, са в съответствие с целите за насърчаване на заетостта и конкурентоспособността.

               3.Да подобри ефективността на публичните служби по заетостта, по-специално като бъдат обхванати по-добре нерегистрираните млади хора. Да гарантира ефективно активиране на лицата, получаващите обезщетения за безработица, и адекватно покритие на схемата за минимален доход.

               4.Да предприеме мерки за намаляване на корпоративния дълг, за разглеждане на съотношението на необслужваните заеми на предприятията в банките и за намаляване на тенденцията в данъчните разпоредби за благоприятстване на задлъжнялостта на предприятията. Да подобри ефикасността на инструментите за преструктуриране на дълга на жизнеспособни предприятия чрез въвеждането на стимули, които да насърчават банките и длъжниците да започнат процесите на преструктуриране на ранен етап.

               5.Да ускори мерките и да увеличи прозрачността по отношение на концесиите, включително в транспортния сектор, и на публично-частните партньорства на местно и регионално равнище.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015)271.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8812 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 41 final.

                     (10)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


|

52011PC0019

/* COM/2011/0019 окончателен */  Предложение за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно политики за намаляване на преждевременното напускане на училище

	[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |Брюксел, 31.1.2011COM(2011) 19 окончателенПредложение заПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТАотносно политики за намаляване на преждевременното напускане на училищеSEC(2011) 98 окончателeнSEC(2011) 97 окончателeнSEC(2011) 96 окончателeнОбяснителен меморандум1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТОПрез юни 2010 г. Европейският съвет прие стратегията „Европа 2020“, която се основава на три взаимноподсилващи се приоритета за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Една от петте главни цели на стратегията е до 2020 г. делът на преждевременното напускане на училище[1] в ЕС да бъде намален до по-малко от 10 %. Понастоящем приблизително 6 милиона млади хора в ЕС напускат училище, след като са завършили едва основно образование или по-ниска образователна степен. Не можем да си позволим това да продължава. Предотвратяването на преждевременното напускане на училище е от особено значение както за борбата с отрицателните последици от бедността и социалното изключване върху развитието на децата, така и за предоставянето на права на децата и за преустановяването на предаването на неравностойното положение от поколение на поколение.С излизането на ЕС от икономическата криза повишаването на равнището на уменията ще представлява основна движеща сила на растежа и за нискоквалифицираните лица ще има все по-малко работни места. Високите дялове на преждевременното напускане на училище представляват пречка пред интелигентния и приобщаващ растеж. Те се отразяват отрицателно върху заетостта на младежта и повишават опасността от бедност и социално изключване. Преждевременното напускане на училище представлява пропуснати възможности за младите хора и загуба на социален и икономически потенциал. Драстичното намаляване на броя на младите хора, които напускат преждевременно училище, е инвестиция от основно значение за бъдещото благоденствие и за социалното сближаване в ЕС.Преждевременното напускане на училище не е нововъзникнал проблем, но той-става все по-наболял. Преди около десетилетие министрите на образованието в Съвета си поставиха за цел намаляването на дела на преждевременното напускане на училище, като това отразяваше един политически приоритет във всички държави-членки. Беше отбелязан напредък — от 17,6 % през 2000 г. на 14,4 % през 2009 г.[2] — но това не е достатъчно и темпът на напредък не е достатъчно бърз, за да бъде постигната целта за 2020 г. Налице са много примери за добри практики в държавите-членки, но в повечето държави цялостният политически подход не е нито достатъчно ефективен, нито достатъчно стратегически. ЕС може да осигури ценен принос като подпомогне държавите-членки да разработят по-ефективни политически подходи за ускоряване на процеса на подобряване на положението.Независимо че причините за преждевременно напускане на системата на образование и обучение са строго индивидуални, по-вероятно е лицата, които напускат преждевременно училище, да произхождат от среда в неравностойно социално-икономическо положение и с ниско равнище на образованост. Най-значителната част от преждевременно напускащите системата на образование и обучение представляват уязвими групи от населението и млади хора със специфични образователни потребности. При момчетата вероятността от преждевременно напускане на училище е много по-голяма отколкото при момичетата. Средният дял на преждевременното напускане на училище в ЕС е двойно по-голям при младежите от първо поколение мигранти отколкото при родените в съответната държава; в някои държави повече от 40 % от младежите мигранти напускат преждевременно училище. Сред ромите са налице дори по-високи равнища на преждевременно напускане на училище.Ученици, които са изпитали трудности през общия курс на образование, често се насочват към професионално образование и обучение (ПОО). По тази причина професионалните учебни заведения са изправени пред особена отговорност и предизвикателство по отношение на намаляването на преждевременното напускане на училище. ППО може да повиши мотивацията за учене, може да предложи на учениците повече гъвкавост, по-подходящи педагогически методи и може пряко да откликне на стремежите на младите хора по отношение на пазара на труда.Независимо от слабия общ напредък в ЕС при намаляването на преждевременното напускане на училище, в някои държави-членки е отбелязан значителен успех. Независимо от това както съвместната дейност в рамките на отворения метод на координация, така и сравнителните данни и аналитичните изследвания сочат, че сред основните фактори за успешни политики са устойчива и съставена от конкретни факти основа относно движещите сили и проявите на преждевременното напускане на училище, последователността и съответствието на предприетите срещу него мерки, междусекторното естество на сътрудничеството и всеобхватният характер на подхода. Необходимо е преждевременното напускане на училище да бъде предмет на цял набор от политики, като политиките в областта на социалната закрила, младежта, семейството, здравеопазването, местните общности, заетостта и образованието. Важна роля за намаляването на преждевременното напускане на училище могат да играят също така по-всеобхватни образователни концепции, като например образование в областта на културата, сътрудничество с предприятията или с лица и организации извън училището, както и спортът, като се насърчават съзидателността, новите начини на мислене, междукултурният диалог и социалното сближаване.Като се има предвид, че в областта на образованието субсидиарността е силно изразена, и като се има предвид многообразието на системите за образование, налагането на едно общо за всички държави-членки решение не би било нито възможно, нито желателно. Запазването на съществуващото положение доведе само до ограничен напредък, много по-скромен от съвместно изразената от министрите на образованието амбициозна цел, която беше потвърдена от Европейския съвет. Поради това Комисията смята, че препоръка на Съвета е най-ефективният начин да се предостави рамка за разработването на такъв всеобхватен подход в държавите-членки в подкрепа на главната цел по стратегия „Европа 2020“.Препоръката ще осигури ценен принос към усилията на държавите-членки, като ги подпомогне при разработването на политики, с които се установяват причините и се работи по преодоляването на преждевременното напускане на училище в перспективата на ученето през целия живот, а също и като се направи преход от прилагането на индивидуални мерки срещу преждевременното напускане на училище към въвеждането на всеобхватни стратегии и като се подходи към него като към явление, което засяга няколко свързани области на политиката. Посредством препоръката ще бъдат ангажирани всички заинтересовани страни, а интервенциите по линия на политиката ще станат по-систематични и последователни.С препоръката се установяват основни насоки за последователни, всеобхватни и основани на конкретни факти политики срещу преждевременното напускане на училище и тя има за цел:-  да предостави референтна рамка, която да подпомага държавите-членки при разработването на по-ефективни политики срещу преждевременното напускане на училище;-  да подкрепя държавите-членки при прилагането им и по този начин-  да доведе до значително намаляване на дела на преждевременното напускане на училище във всички държави-членки.2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТОПредложението се основава на работата на държавите-членки в рамките на отворения метод на координация с основен акцент върху темата за „Достъп и социално приобщаване в ученето през целия живот“ през периода 2006—2010 г. Същността на политическата рамка беше предмет на обширни консултации със заинтересованите страни от различни среди: министри на образованието, европейски организации на заинтересованите страни в областта на училищното и професионалното обучение, организации за правата и благосъстоянието на децата, на мигранти и роми. Темата за преждевременното напускане на училище беше засегната и в две обществени консултации: „Училищата на ХХІ век“ (2007 г.) и „Миграция и образование“ (2008 г.). Заинтересованите страни настойчиво подкрепиха идеята за действие на равнището на ЕС в подкрепа на усилията на национално равнище. Те подчертаха неотложността на проблема в период на икономическа криза. Неотдавна на организирания под егидата на белгийското председателство през юли 2010 г. семинар на равнище министри беше подчертана необходимостта от по-усилен обмен на опит и добри практики сред държавите-членки и бяха приветствани предложения за предоставяне на гъвкава политическа рамка от страна на Европейския съюз въз основа на опита по такива въпроси като определянето по общ начин на европейско равнище на ключовите умения в училищното образование.На 24 септември 2010 г. комитетът за оценка на въздействието предостави първо становище относно оценката на въздействието и даде положително становище по изменения доклад за оценка на въздействието на 22 октомври 2010 г. В окончателната редакция на доклада за оценка на въздействието са взети предвид бележките на комитета.3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТООбобщение на предлаганите меркиВ препоръката се излагат основните елементи на последователна, всеобхватна и основана на конкретни факти политика срещу преждевременното напускане на училище. Те обхващат превантивни мерки, мерки за интервенция и мерки за компенсиране. Те се отнасят до всички нива на образование и обучение, до структурните аспекти на системите за образование и обучение, до възможните интервенции на равнище училище и до схемите за подпомагане на отделни ученици, които са застрашени от отпадане от училище.В препоръката намира отражение фактът, че преждевременното отпадане от училище е сложно явление и неговите характеристики са различни в различните държави, в различните региони, а понякога дори в рамките на един същ регион. Това налага не само проблемът да бъде следен отблизо, но и да бъдат предприети съобразени с конкретните особености действия, в съответствие с принципа на субсидиарност. Препоръката има също така за цел да предостави отправна точка за по-нататъшния обмен на добри практики и за разработването на политики в рамките на отворения метод на координация.С препоръката държавите-членки се приканват да:-  установят основните фактори, които водят до преждевременното отпадане от училище и да наблюдават развитието в тази област на национално, регионално и местно равнище;-  да разработят и прилагат всеобхватни и междусекторни политики срещу преждевременното напускане на училище, въз основа на конкретните условия във всяка от тях.С препоръката Европейската комисия се приканва да подкрепя политиките на национално равнище посредством:-  наблюдение на развитието във всички държави-членки и насърчаване на обучението между равнопоставени партньори и обмена на добри практики сред тях;-  подпомагане на политики за намаляване на преждевременното напускане на училище в рамките на всички съответни дейности, управлявани от Комисията, които са насочени към деца и млади хора, и насърчаване на междусекторното сътрудничество;-  стартирането на проучвания, сравнително изследване и проекти за сътрудничество.Правно основаниеСъгласно член 165 от Договора за функционирането на Европейския съюз Съюзът допринася за развитието на качествено обучение чрез насърчаване на сътрудничеството между държавите-членки и, ако е необходимо, чрез подпомагане и допълване на техните действия. В член 166 от ДФЕС се споменава провеждането на политика на професионално обучение, която подкрепя и допълва действията на държавите-членки. Предлаганата препоръка има за цел да бъдат засилени усилията на държавите-членки в борбата с преждевременното напускане на системата на образование и обучение. Тя подпомага държавите-членки като предоставя рамка за разработването на целенасочени и всеобхватни политики срещу преждевременното напускане на училище.В съответствие с член 9 от Договора за функционирането на Европейския съюз, който изисква в своите политики и дейности Съюзът да „взема предвид изискванията, свързани с насърчаването на висока степен на заетост, с осигуряването на адекватна социална закрила, с борбата срещу социалното изключване, както и с постигане на високо равнище на образование, обучение и опазване на човешкото здраве“, в предлаганата препоръка се подчертава необходимостта от борба с преждевременното напускане на училище в рамките на политиките и програмите, подпомагани от Комисията и държавите-членки.Принципи на субсидиарност, взаимно допълване и пропорционалностЦелта на предлаганата препоръка е да допринесе за качеството на образованието и обучението посредством улесняване на дейността, която самите държави-членки членки са се ангажирали да извършат в рамките на стратегията „Европа 2020“. С нея се подпомага разработването на политики в рамките на държавите-членки и ученето въз основа на добри практики, така че да се помогне на държавите-членки да създадат всеобхватни стратегии за устойчивото намаляване на преждевременното напускане на училище и на броя на нискоквалифицираните пълнолетни. С препоръката се създава рамка, в границите на която държавите-членки могат по-ефективно да разработват политики за намаляване на преждевременното напускане на училище. Те запазват правото си на избор по отношение на политическите мерки, които следва да бъдат приети и съобразени с конкретните условия, които са налице в държавите-членки. Поради това настоящото предложение е в съответствие с принципа на субсидиарност.Неговата цел е да се засили политическият ангажимент за реформи, който не може да бъде постигнат само посредством използването на програмите за образование и обучение по линия на ЕС или на структурните фондове. Освен това в него се подчертава необходимостта от координиране на политиките и необходимостта от действия по линията на няколко политики, като по-този начин вниманието се насочва към по-широк хоризонт, а не се ограничава единствено до политиките за образование в рамките на отворения метод за координация по линия на ЕСЕТ 2020. Независимо от това държавите-членки продължават да носят отговорност за мерките за прилагане на съответното равнище и съобразно условията на национално, регионално и/или местно равнище, както и в съответствие с принципа на пропорционалност.4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТАПредложението няма отражение върху бюджета на ЕС.5. НЕЗАДЪЛЖИТЕЛНИ ЕЛЕМЕНТИНе е приложимо.Предложение заПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТАотносно политики за намаляване на преждевременното напускане на училище(текст от значение за ЕИП)СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 165 и 166 от него,като взе предвид предложението на Европейската комисия,като има предвид, че:(1) Намаляването на преждевременното напускане на училище[3] е от съществено значение за постигането на редица основни цели в рамките на стратегия „Европа 2020“[4]. То засяга както целите за „интелигентен растеж“ посредством повишаване на равнището на образованието и обучението, така и целите за „приобщаващ растеж“, като засяга един от основните рискови фактори за безработицата и бедността. Поради това в стратегия „Европа 2020“ се съдържа главната цел преждевременното напускане на училище да бъде намалено от 14,4 % през 2009 г. до по-малко от 10 % до 2020 г. Държавите-членки поеха ангажимента да установят национални цели, като отчитат своето относително изходно положение и обстоятелствата на национално равнище.(2) В интегрираните насоки за изпълнение на стратегия „Европа 2020“ се съдържа призив към държавите-членки да положат всички необходими усилия за предотвратяване на преждевременното напускане на училище[5].(3) Водещата инициатива „Европейска платформа срещу бедността и социалното изключване“[6] установява рамка за действие с оглед на гарантирането на социалното и териториалното сближаване, като се обръща особено внимание на разчупването на затворения кръг на неравностойното положение и засилването на превантивните действия. В нея се засяга главната цел по линия на стратегия „Европа 2020“ за преодоляване на бедността и социалното изключване при най-малко 20 милиона души през следващото десетилетие .(4) „Младежта в движение“ е водеща инициатива в рамките на стратегия „Европа 2020“, която има за цел „да бъдат подобрени резултатите и международната привлекателност на висшите учебни заведения в Европа и да бъде повишено цялостното качество на всички равнища на образование и обучение в ЕС, като се съчетаят върхови постижения и равенство, насърчава се студентската и стажантската мобилност и се подобрят възможностите за реализация на младите хора“[7].(5) В заключенията на Съвета от май 2003 г. за приемане на работната програма „Образование и обучение 2010“[8] беше изтъкнато, че до 2010 г. делът на преждевременно напускащите училище следва да бъде под 10 %. Съгласно съдържащото се в заключенията определение „преждевременно напускащи училище“ са лицата между 18 и 24 години, завършили едва основно образование или дори по-ниска образователна степен, които вече не участват в никаква форма на образование или обучение. Този целеви показател не беше достигнат. Понастоящем един на всеки седем млади хора напуска системата на образование и обучение преди да е завършил средно образование.(6) Причините за преждевременното напускане на училище се различават значително в различните държави и в рамките на регионите. Политиките за намаляване на преждевременното напускане на училище следва да бъдат приспособени към конкретното положение в даден регион или държава, като не съществува единно решение за всички държави-членки.(7) Независимо от различията между държавите и регионите, във всички държави-членки са налице убедителни данни, че групите в неравностойно и уязвимо положение са засегнати в по-голяма степен. Също така най-значителна част от преждевременно напускащите системата на образование и обучение представляват млади хора със специфични образователни потребности. Преждевременното напускане на училище има за последица както неравностойно социално положение, така и непрестанната опасност от социално изключване.(8) В заключенията на Съвета от 26 ноември 2009 г. относно образованието на деца с мигрантски произход[9] се отбелязва, че макар голям брой деца с мигрантски произход успешно да завършват образованието си, като цяло учениците от мигрантски произход е по-вероятно да напуснат преждевременно училище. Сред мигрантите средният дял на напускащите училище в ЕС е двойно по-голям от този на родените в съответната държава ученици. Наличните данни сочат, че преждевременното напускане на училище още е по-често срещано сред ромското население.(9) В заключенията на Съвета от 22 май 2008 г. относно ученето за възрастни[10] се признава ролята на ученето за възрастни при решаване на проблема с преждевременното напускане на училище, като се предлага втори шанс на лицата, които навлизат в зряла възраст без квалификация, и се обръща специално внимание на основните умения, уменията в областта на ИТ и усвояването на езици.(10) В резолюцията на Съвета от 15 ноември 2007 г. относно нови умения за нови работни места[11]беше изтъкната необходимостта от повишаване на цялостното равнище на уменията и от отдаване на приоритет на образованието и обучението на застрашените от икономическо и социално изключване, по-специално на преждевременно напускащите училище. В нея се подчертава необходимостта от оказване на съдействие на търсещите работа чрез предоставяне на професионално ориентиране и индивидуален план за обучение, както и от развиване на валидирането на получените посредством формално, самостоятелно и неформално учене познания.(11) През май 2010 г. в заключенията си относно социалното измерение на образованието и обучението [12] Съветът постигна споразумение, че успешното предотвратяване на преждевременното напускане на училище изисква да се развият познания за групите, които са изложени на риск от отпадане на местно, регионално и национално равнище, и да се разработят системи за ранно откриване на лицата, които са изложени на такъв риск, като беше заключено, че следва да се прилагат всеобхватни и междусекторни стратегии, които предоставят набор от системни политики, обхващащи цялостната училищна система, насочени към различните фактори, които водят до преждевременното напускане на училище.(12) За да доведат до резултати реформите в образованието, е необходимо време. С цел да се постигне намаляване на дела на преждевременното напускане на училище през следващото десетилетие и да се реализира целта по стратегия „Европа 2020“ следва възможно най-скоро да бъдат прилагани всеобхватни и междусекторни стратегии за намаляване на преждевременното напускане на училище.(13) Една обща европейска рамка за всеобхватни подходи за намаляване на преждевременното напускане на училище може да помогне на държавите-членки да преразгледат съществуващите политики, да разработят свои национални програми за реформи в рамките на стратегия „Европа 2020“ и в дух на новаторство да разработят нови стратегии със значително въздействие и с добро съотношение на разходите и ползите. Тя може да предостави и основа за сътрудничество посредством отворения метод за координация и за насочване на вниманието към използването на инструментите на ЕС за финансиране,ПРЕПОРЪЧВА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ:Да използват рамката, изложена в приложението към настоящата препоръка, за да:1. установят основните фактори за преждевременното напускане на училище и да наблюдават характеристиките на това явление на национално, регионално и местно равнище като предпоставка за целенасочени и ефективни политики, основани на конкретни факти;2. до края на 2012 г. да приемат и да осигурят прилагането на всеобхватни стратегии за намаляване на преждевременното напускане на училище, в съответствие с целите на национално равнище в рамките на стратегията „Европа 2020“; тези стратегии следва да съдържат превантивни мерки, мерки за интервенция и мерки за компенсиране;3. да гарантират, че в тези стратегии се съдържат подходящи мерки по отношение на групи, които са силно застрашени от преждевременно напускане на училище в държавите-членки, като деца от среда в неравностойно социално-икономическо положение, с мигрантски или ромски произход, или със специфични образователни потребности;4. да гарантират, че тези стратегии се отнасят както за общия курс на образование, така и за професионалното образование и обучение и за характерните за всяко от тях предизвикателства.5. да интегрират мерки за подпомагане на намаляването на преждевременното напускане на училище във всички съответни политики, насочени към децата и младите хора, и да координират дейностите между различните сектори на политиката и заинтересованите страни, така че да бъде оказана помощ на застрашените от преждевременно напускане на училище, в това число и на вече отпадналите от него, тъй като преждевременното напускане на училище е сложно явление, което не може да бъде преодоляно само посредством образованието и обучението.ПРИКАНВА КОМИСИЯТА:1. да допринася към полаганите от държавите-членки усилия, като наблюдава развитието в държавите-членки с цел да бъдат определени тенденциите;2. да подпомага разработването на национални стратегии и обмена на опит и добри практики, както и да улеснява ефективното обучение между равнопоставени партньори сред държавните-членки относно мерки за намаляване на преждевременното напускане на училище и за подобряване на резултатите от образованието при децата от групи, застрашени от преждевременно напускане на училище;3. да интегрира мерки, които спомагат за намаляването дела на преждевременното напускане на училище във всички съответни действия на равнището на ЕС, насочени към децата и пълнолетните млади хора;4. да подпомага разработването на ефективни политики срещу преждевременното напускане на училище посредством започването на сравнителни изследвания и проучвания;5. да гарантира, че в сътрудничество с държавите-членки програмата на ЕС за учене през целия живот и европейските структурни фондове, както и рамковата програма за научни изследвания и иновации спомагат и допринасят за прилагането на националните стратегии;6. да докладва периодично относно напредъка по заложената в стратегия „Европа 2020“ цел за намаляване на преждевременното напускане на училище посредством годишния обзор на растежа, както и относно прилагането на националните стратегии в докладите, изготвяни по линия на стратегическата рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението („ЕСЕТ 2020“), като първият доклад ще е част от съвместния доклад относно напредъка през 2015 г.Съставено в Брюксел на [...] година.За СъветаПредседателПРИЛОЖЕНИЕРамка за всеобхватни политики за намаляване на преждевременното напускане на училищеСтратегиите за намаляване на преждевременното напускане на училище следва да се основават на извършен на национално, регионално и местно равнище анализ на пораждащите това явление условия, тъй като зад средните дялове често се крият значителни разлики между отделните региони или държави. Преждевременно напускащите училище са група с нехомогенен състав и личните причини за преждевременното напускане на училище са твърде различни. Важни фактори в това отношение са семейната среда и социално-икономическите условия в по-широк план, като например притегателната сила на пазара на труда. Тяхното въздействие зависи от структурата на системата на образование и обучение, от съществуващите възможности за учение и от учебната среда. Важна роля за намаляването на преждевременното напускане на училище играе координирането на политиките, насочени към благосъстоянието на децата и младите хора, социалната сигурност, заетостта сред младите хора и бъдещите перспективи за професионално развитие.1. Установяване на главните фактори и наблюдениеПричините за процесите на преждевременно напускане на училище са сложни и многообразни, но те често са свързани с неравностойното социално-икономическо положение, с ниската степен на образованост, с отчуждаването от системите на образование и обучение или с постиганите в техните рамки слаби резултати, с упражняващи притегателна сила фактори на пазара на труда и/или със съчетание от социални, емоционални и образователни проблеми, които поставят отделните лица в опасност от отпадане от училищеНеобходимо е да се взема предвид видът на образованието, в рамките на което са записани учениците. В някои държави-членки ученици, които са изпитали трудности в общия курс на образование, често се насочват към професионално образование и обучение (ПОО). По тази причина професионалните учебни заведения са изправени пред особена отговорност и предизвикателство по отношение на намаляването на преждевременното напускане на училище. В рамките на основаните на конкретни факти политики се изисква обръщането на особено внимание на резултатите по отделни сектори на системата на образование или обучение.Разработването на основани на конкретни факти и на ефективност на разходите политики за борба с преждевременното напускане на училище прави необходимо събирането и съхраняването на данни относно това явление. Това следва да предостави възможност за анализ на местно, регионално и национално равнище. Тези данни могат да съдържат информация за дела на преждевременното напускане на училище и на преходите между различните нива на образование, както и за поведението, свързано с отсъстване и бягане от училище.-  Събирането на информация следва да предостави възможност за анализ на главните причини за преждевременното напускане на училище за различни групи от ученици, училища, видове образователни институции и институции за обучение, общини или региони.-  Съчетанието от данни относно преждевременното напускане на училище и данни за социално-икономическото положение може да е от помощ при определянето на насочеността на мерките и политиките. Събирането и анализирането на информация относно мотивите на преждевременно напускащите училище, техните перспективи за заетост и професионално развитие също може да е от помощ при определянето на насочеността на мерките и политиките.-  Оценката на ефективността и ефикасността на съществуващите политически мерки, насочени към намаляване на преждевременното напускане на училище, е важна основа за усъвършенстването на стратегиите и програмите за повишаване на шансовете на учениците за успех в училище.2. Политическа рамкаВсеобхватните стратегии обхващат съчетание от политики, координация между различни сектори на политиката и интегрирането на мерки, които спомагат за намаляването на преждевременното напускане на училище, във всички съответни политики, насочени към децата и младите хора. Това се отнася главно за политиката в областта на социална закрила и услугите по подпомагане, както и за политиките в областта на заетостта, младежта, семейството и интеграцията. Еднакво важни са хоризонталното координиране между различните участници и вертикалното координиране посредством различни равнища на управление. Стратегиите срещу преждевременното напускане на училище следва да съдържат елементи на превенция, интервенция и компенсиране. Държавите-членки следва да подбират отделните компоненти на своите стратегии в съответствие с обстоятелствата и обстановката в тях.2.1 Политиките за превенция имат за цел намаляването на опасността от преждевременно напускане на училище преди възникването на проблемите. Тези мерки оптимизират предоставянето на образование и обучение, за да се спомогне за постигането на по-добри учебни резултати и за да се премахнат пречките пред успеха в образованието.Те имат за цел да изградят на ранен етап стабилна основа за развитие на потенциала за учение на децата и за добра интеграция в училище.1.  Предоставянето на висококачествени образование и грижи в ранна детска възраст е от полза за всички деца и е от особено значение за тези от тях, които са от среда в неравностойно положение, в това число за мигрантите и ромите. То повишава физическото благосъстояние, ускорява социалното и емоционалното развитие, езиковите и основните когнитивни умения. Предлаганите форми следва да са с високо качество, на достъпни цени, с подходящ личен състав и да са достъпни за семейства в неравностойно положение.Политиките за превенция засягат организацията на системите за образование и обучение, средствата, с които разполагат училищата, наличието, пропускливостта и гъвкавостта на отделните учебни модели. Освен това те засягат преодоляването на различията между половете, подпомагането на децата от среда в неравностойно положение или с различен майчин език.2.  Разширяването на предлаганите форми на образование посредством удължаване на продължителността на задължителното образование или посредством обезпечаването на образование и обучение и след навършването на предвидената за задължителното образование възраст може да повлияе върху поведението на младите хора и техните семейства и да доведе до увеличаване на броя на придобилите средно образование.3.  Провеждането на политики за активно премахване на сегрегацията и предоставянето на допълнителна помощ за училищата в области в неравностойно положение или с голям брой ученици от среда в неравностойно социално-икономическо положение помага на тези учебни заведения да подобрят социалния състав и предлаганите от тях форми на обучение, като по този начин се подобрят резултатите в образованието на учениците от среда в неравностойно социално-икономическо положение и се намали опасността те да напуснат преждевременно училище.4.  Подпомагането на децата, чийто майчин език е различен, да подобрят своите познания по езика, на който им се преподава, както и подпомагането на учителите при преподаването на деца, чийто езикови познания са на различни равнища, подобрява резултатите в образованието на децата с мигрантски произход и намалява опасността те да напуснат преждевременно училище.5.  Увеличаването на гъвкавостта и пропускливостта на различните модели на образование (например организирането на курсовете в модули или редуването на училище и работа) подпомага по-специално ученици със слаби учебни резултати и може да ги мотивира за продължат образованието или обучението, което по-добре съответства на техните потребности и способности. Това също така предоставя възможност за справяне със свързаните със съответния пол причини за преждевременно напускане на училище, като например ранното навлизане на пазара на труда или бременност в ранна младежка възраст.6.  Укрепването на моделите за професионално обучение и повишаването на тяхната привлекателност и гъвкавост предоставя на застрашените ученици надеждни алтернативи спрямо преждевременното напускане на училище. Предоставянето на ППО, което е добре интегрирано в цялостните системи за образование и обучение, предоставя възможност за алтернативни модели за започване на средно и висше образование.2.2 Политиките на интервенция имат за цел предотвратяването на преждевременното напускане на училище посредством подобряването на качеството на образованието и обучението на равнището на образователните институции, посредством реагирането на проявяващи се на ранен етап предупредителни сигнали и посредством предоставянето на целенасочена подкрепа на ученици или групи, които са застрашени от отпадане. Те се отнасят до всички равнища на образование, от образованието и грижите в ранна детска възраст до средното образование.На равнището на училищата или институциите за обучение стратегиите срещу преждевременното напускане на училище са заложени в цялостната политика за училищно развитие. Те имат за цел създаването на благоприятна учебна среда, укрепването на качеството и новаторството в педагогическите методи, повишаването на уменията на преподавателския състав да се справя със социалното и културното многообразие и разработването на подходи за борба с насилието и недопускането на тормоз.7.  Училищата следва да се превърнат в учебни общности, основани върху споделяни от всички заинтересовани страни общи възгледи за училищно развитие, като се използват опитът и познанията на всички и като се осигури разкрепостена, вдъхновяваща и уютна учебна среда, така че да бъдат насърчавани младите хора да продължават образованието и обучението си и да постигнат успехи в учението.8.  Разработването на системи за ранно предупреждение по отношение на застрашени ученици може да спомогне да бъдат приети ефективни мерки, преди да се проявят проблемите и преди учениците да започнат да се отчуждават, да бягат или да отпадат от училище.9.  Повишаването на ангажимента на родителите, засилването на тяхното сътрудничество с училището и създаването на партньорства между училищата и родителите насърчават подкрепата в семейството в полза на успешното образование и обучение. Това може да бъде улеснено посредством медиатори в местните общности, които могат да насърчават комуникацията и да намалят недоверието.10.  Работата в мрежа с лица и организации извън училище, като служби в местните общности, организации на мигрантите или малцинствата, спортни и културни сдружения, организации на работодателите и на гражданското общество, предоставя възможност за цялостни решения за оказване на помощ на застрашените ученици и улеснява достъпа до външни възможности за подпомагане посредством психолози, служители от социалните служби и службите за младежта, службите за културни дейности и общинските служби.11.  Подпомагането и предоставянето на права на учителите в тяхната работа със застрашени ученици е предпоставка за успешни мерки на равнището на училищата. Целенасоченото обучение на учителите им помага да се справят с многообразието в класната стая, да подпомагат ученици от среда в неравностойно социално положение и да се справят с трудни ситуации в рамките на преподавателската дейност.12.  Извънучебните дейности след и извън училище и артистичните, културните и спортните дейности могат да повишат самочувствието на застрашените ученици и да увеличат тяхната издръжливост спрямо срещаните в учението трудности.Политиките на интервенция на равнището на отделните лица имат за цел да предоставят набор от механизми за подпомагане на отделните застрашени от отпадане ученици, като тези механизми могат да бъдат съобразени с техните потребности. Те са насочени както към личностното развитие с оглед изграждането на издръжливост у застрашените ученици, така и към справянето с конкретни трудности, които могат да бъдат от социално, когнитивно или емоционално естество.13.  Индивидуалното наставничество подпомага отделните ученици да преодолеят свързани с учението специфични трудности, както и трудности в социален или в личен план. В рамките на насочени към отделния ученик подходи (индивидуално наставничество) или в малки групи (групово наставничество) на учениците се оказва целенасочена помощ, която често се предоставя от учителския състав или от членовете на общността.14.  Укрепването на индивидуализирани подходи за учене и предоставянето на помощ в учението на застрашените ученици им помага да се приспособят към изискванията на формалното учене и да преодолеят създадените от системата на образование и обучение пречки.15.  Засилването на дейностите по ориентиране и консултиране подпомага учениците при избора на професия, при преходите в рамките на образованието или от образование към заетост. По този начин се намалява броят на неправилните решения, взети въз основа на погрешни очаквания или недостатъчна информация. Това подпомага младите хора да направят избор, който съответства на техните амбиции, лични интереси и дарби.16.  Мерките за финансово подпомагане като помощите за обучение са ответна мярка спрямо преждевременното напускане на училище по финансови причини. Такова подпомагане може да зависи от редовното присъствие или може да е обвързано със социалните плащания, които получават семействата.2.3 Компенсирането има за цел да помогне на преждевременно напусналите училище, като им предлага пътища за завръщане в системата на образование и обучение и за придобиване на пропуснатите от тях квалификации.17.  Посредством успешни програми за предоставянето на втори шанс се създава учебна среда, която съответства на специфичните потребности на преждевременно напусналите, като се признава наученото от тях преди това и се спомага за тяхното благоденствие. Те се различават от училищата както по отношение на организационните, така и по отношение на педагогическите методи, като за тях често са характерни малки учебни групи, индивидуализирани и новаторски преподавателски методи и гъвкави учебни модели. Те трябва да са леснодостъпни и безплатни.18.  Важно е да се предоставят различни пътища за завръщане към общите за всички образование и обучение. Преходни класове могат да спомогнат за преодоляване на бездната между предишния неуспех в училище и завръщането към общото за всички образование.19.  Признаването и валидирането на наученото преди това, включително на уменията, получени в хода на неформалното и самостоятелното учене, повишава увереността и самочувствието на учениците и улеснява завръщането им в училище. Това може да ги мотивира за продължат образованието и обучението си и им помага да открият своите дарби и да направят по-добър избор на професия.20.  Целенасоченото индивидуално подпомагане включва социално и финансово подпомагане, както и оказването на помощ в образованието и психологическа подкрепа на намиращите се в затруднение млади хора. Това е особено важно за младите хора, които се намират в тежко социално положение или в емоционално състояние, което им пречи да продължат образованието или обучението си.[1] Понятието „преждевременно напускане на училище“ обхваща всички форми на напускане на системата на образование и обучение преди завършването на средно образование или на еквивалентните степени на професионално образование и обучение.[2] Евростат, Изследване на работната сила, 2010 г.[3] Понятието „преждевременно напускане на училище“ обхваща всички форми на напускане на системата на образование и обучение преди завършването на средно образование или еквивалентните степени на професионално образование и обучение.[4] COM(2010) 2020.[5] ОВ L 308, 24.11.2010 г., стр. 50.[6] COM(2010) 0758.[7] „Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ — COM(2010)2020.[8] Заключения на Съвета от 5-6 май 2003 г. относно референтни нива за средни постижения в областта на образованието и обучението (целеви показатели) (doc 8981/03).[9] ОВ С 301, 11.12.2009 г., стр. 5.[10] ОВ С 140, 6.6.2008 г., стр. 10.[11] ОВ С 290, 4.12.2007 г., стр. 1.[12] ОВ С 135, 26.5.2010 г., стр. 2.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 341 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Полша за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Полша за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Полша за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Полша за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Полша не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Полша за 2016 г.
                  6
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бяха оценени напредъкът на Полша в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., и напредъкът по отношение на нейните национални цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 28 април 2016 г. Полша представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята конвергентна програма за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат взети предвид взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоки относно прилагането на мерките за обвързване на ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  7
               .

               (5)Спрямо Полша понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята конвергентна програма за 2016 г. правителството предвижда, че  номиналното салдо ще нарасне от 2,6 % от БВП през 2015 г. на 2,9 % от БВП през 2017 г. и ще намалее на 1,3 % от БВП през 2019 г. Средносрочната бюджетна цел за дефицит от 1 % от БВП в структурно изражение не се очаква да бъде постигната до 2019 г., т.е. в периода на програмата. Съгласно конвергентната програма съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 51,3 % от БВП през 2015 г. на 52,5 % от БВП през 2017 г. и да намалее на 50,4 % от БВП през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е  реалистичен през 2016 г. и благоприятен за периода след това. Съгласно прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. съществува риск от значително отклонение от препоръчаната корекция, както през 2016 г., така и, при запазване на политиката през 2017 г. Въз основа на своята оценка на конвергентната програма и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Полша да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Поради това ще са необходими допълнителни мерки, за да се гарантира спазване през 2016 г. и 2017 г.

               (6)Полша е единствената държава — членка на ЕС, без функциониращ напълно независим фискален съвет и без планове за създаването на такъв. В допълнение към тавана на дълга, заложен в конституцията на Полша, през 2013 г. Полша въведе правило за стабилизиране на разходите, което беше приложено изцяло за първи път в бюджета за 2015 г. Правилото обаче беше изменено през декември 2015 г., с което бяха позволени по-високи разходи. Съществуват значителни рискове за фискалната устойчивост в дългосрочен план поради неблагоприятното изходно състояние на бюджета и планираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, най-вече по отношение на разходите за здравеопазване. От гледна точка на устойчивостта на дълга средносрочният фискален риск е висок поради предвиденото увеличение на размера на дълга.

               (7)Според прогнозата приходите от ДДС за 2015 г. са останали на ниско равнище като дял от БВП въпреки мерките, въведени до момента, които включват механизма за самоначисляване и съвместната отговорност на предприятията в чувствителни сектори. Увеличаването на събирането на ДДС и борбата с измамите с ДДС са приоритети на полското правителство и в тази връзка се изготвя стратегия. Очаква се тя да включва мерки като нови ИТ инструменти за откриване и борба с измамите с ДДС и реформа на данъчната администрация. През януари 2017 г. ще бъде въведен по-нисък праг за парични плащания между предприятия. Полша все още е изправена пред дългогодишното предизвикателство, свързано с неефективната данъчна администрация. Съотношението на административните разходи спрямо събраните нетни приходи от данъци е най-високото в ЕС.

               (8)Полша продължава да прилага намалени ставки на ДДС за голям брой стоки и услуги. Това допринася за загубата на приходи и намалява ефективността на системата на ДДС. Данните сочат, че намалените ставки на ДДС не са ефективен инструмент на социалната политика, особено предвид факта, че те не са специално насочени към уязвимите домакинства. По принцип те водят до значителни субсидии за богатите данъкоплатци. Социалните обезщетения и данъкът върху доходите се считат за по-целенасочен и следователно по-подходящ инструмент за постигане на целите на преразпределението. Потенциалната загуба на приходи вследствие на намалените ставки на ДДС и освобождаванията по избор е сред най-високите в ЕС.

               (9)Въпреки неотдавнашните подобрения полският пазар на труда е изправен пред съществени предизвикателства — застаряване на работната сила, ниска производителност и високи равнища на сегментация на пазара на труда. Те са свързани с недостатъци в образователната система. Въпреки че образователната система се е подобрила значително през последните години, тя все още не осигурява на учениците в достатъчна степен с универсални умения, необходими с оглед на бързо променящия се пазар на труда и иновациите. Относително ниското средно ниво на висшето образование и науката в Полша има отрицателно влияние върху качеството на предлагането. Степента на интернационализация на висшето образование на Полша е много малка, както по отношение на броя на чуждестранните студенти, така и по отношение на участието в международно научно сътрудничество. Моделът на финансиране на висшето образование не насърчава в достатъчна степен качеството, тъй като се използват предимно реномето на университета в миналото и количествени променливи, като например броя на студентите и преподавателите. Според работодателите на висшистите липсват универсални умения, като например способност за решаване на проблеми, критично мислене и способност за работа в екип. Участието в програми за учене през целия живот е ниско и професионалното образование и обучение не отговарят на пазарните потребности.

               (10)Макар наличието и разпространението на предучилищно образование да се е увеличило значително през последните години, предлагането на услуги за грижи за малките деца все още е сред най-ниските в ЕС. Повишаването на задължителната училищна възраст на седем години и премахването на задължението за децата на петгодишна възраст да участват в предучилищно образование, съчетани с новите обезщетения за деца, могат да окажат допълнителни отрицателни въздействия върху участието на пазара на труда, особено на жените.

               (11)Въпреки същественото увеличение на безсрочните трудови договори през 2015 г. делът на срочните трудови договори в Полша е сред най-високите в ЕС. Неотдавна Полша предприе редица мерки за преодоляване на сегментацията на пазара на труда. Беше прието изменение в Кодекса на труда, социалните осигуровки, свързани с някои гражданскоправни договори, бяха увеличени, а през януари 2017 г. се очаква въвеждането на минимално почасово възнаграждение за служителите, работещи по граждански договори. Въпреки това някои елементи от Кодекса на труда действат демотивиращо на работодателите да наемат хора на безсрочни договори и използването на тези договори все още е ограничено. Това се дължи главно на сложността на регулирането на пазара на труда и високите скрити разходи на съкратените лица по такива договори. Те включват високи процесуални разходи, разходи, свързани с продължителните и несигурни механизми за разрешаване на спорове, и разпоредби като специалната закрила на възрастните работници от съкращения.

               (12)Преференциалните секторна разпоредби за социална сигурност, по-специално силно субсидираните пенсионни системи за земеделските производители и миньорите, са свързани с високи бюджетни разходи и може да допринесат за намаляване на мобилността на работната сила. Броят на осигурените по специалната система за земеделските стопани бавно намалява от 2007 г. насам и правителството очаква, че през 2019 г. ще възлиза на 1,18 млн. души, а броят на пенсионните плащания от 1,229 милиона вероятно ще нараства до 2018 г. От 2011 г. насам делът на държавните бюджетни разходи за схемата за социално осигуряване на селскостопанските производители (KRUS) в БВП се е запазил на равнище от 1 %. Не съществува общо изискване за селскостопанските производители или задължение за въвеждане на счетоводна система и самостоятелното финансиране на KRUS е ниско. През 2014 г. в Полша е имало 1,382 милиона земеделски стопанства, 52 % от които с големина под 5 ха (GUS). Миньорите са изключени от общата публична пенсионна система на основата на конкретно определени вноски, като за тях се прилагат специални преференциални пенсионни мултипликационни коефициенти, което води до значителен годишен разход за публичните финанси от над 0,5 % от БВП. Неблагоприятните демографски перспективи вече са отразени в намаляващия брой на населението в трудоспособна възраст. Следователно запазването на положителните тенденции в областта на заетостта, особено на по-възрастните работници, е от първостепенно значение, включително с цел да се запазят устойчивостта и адекватността на системата за обществено пенсионно осигуряване. Въпреки че средната ефективна възраст за пенсиониране през последните години се е увеличила, тя продължава да бъде значително под законоустановената пенсионна възраст. Следователно увеличаването на реалната възраст на пенсиониране е от решаващо значение за дългосрочната социална адекватност на пенсиите в бъдеще и стабилността на публичните финанси, както и за увеличаване на участието на пазара на труда.

               (13)Въпреки значителните инвестиции през последните години продължават да съществуват трудности и пропуски в транспортните, енергийните и комуникационните мрежи. Инвестиционната дейност е възпрепятствана от бариери по отношение на функционирането на публичната администрация, данъчното облагане, средата за научноизследователски, развойни и иновационни дейности и продължителното принудително изпълнение на договорите. Слабостите в управленския и административния капацитет оказват отрицателно въздействие върху своевременното изпълнение на инвестиционните проекти в железопътния сектор и в други транспортни, енергийни и телекомуникационни инфраструктурни проекти. Полската икономика остава енерго- и въглеродоемка и потенциалните ползи от подобряването на енергийната ефективност са значителни. Съоръженията за производство на електроенергия са остарели и продължават да бъдат силно зависими от въглища. Енергийната мрежа не е достатъчно добре свързана със съседните страни. Схемата за подпомагане на енергията от възобновяеми източници, която трябваше да влезе в сила на 1 януари 2016 г., бе забавена, което създаде несигурност за инвестициите. Ключовите фактори, които пречат на инвестициите, по-специално в сектора на строителството, са много малкият обхват и нестабилността на пространственото планиране, особено на местно равнище, както и прекомерното регулиране и регулаторните и административните несъответствия, които възпрепятстват издаването на разрешителни за строеж.

               (14)В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Полша и го публикува в доклада за страната за 2016 г. Тя оцени също конвергентната програма и националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките към Полша, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Полша, но и съответствието им с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—3 по-долу.

               (15)С оглед на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма, като становището му
                  8
                е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Полша да предприеме следните действия през периода 2016—2017 г.:

               1.Да постигане годишна фискална корекция от 0,5 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и през 2017 г. Да укрепи фискалната рамка, включително чрез създаването на независим фискален съвет. Да подобри събирането на данъците чрез осигуряване на по-добро спазване на разпоредбите за ДДС и да ограничи широкото използване на намалени ставки на ДДС.

               2.Да гарантира устойчивостта и адекватността на пенсионната система и да увеличи участието на пазара на труда, като започне реформа на преференциалните пенсионни договорености, да премахне пречките пред по-трайните форми на заетост и да осигури по-голямо съответствие между образованието и обучението и нуждите на пазара на труда.

               3.Да предприеме мерки за премахване на пречките пред инвестициите в транспортна, строителна и енергийна инфраструктура и да увеличи обхвата на териториалното планиране на местно равнище.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 341 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 89 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 326 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Германия за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Германия за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Германия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната
                  7
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Германия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката.

               (2)Докладът за Германия
                  8
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Германия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., както и по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията прие съобщение
                  9
               , в което се представят резултатите от задълбочения преглед. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Германия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално големият и постоянен излишък по текущата сметка отразява прекомерните спестявания и намалените инвестиции в частния и публичния сектор. Слабите вътрешни инвестиции затрудняват потенциалния растеж и силната зависимост от външно търсене води до макроикономически рискове в контекста на слабото външно търсене. Излишъкът по текущата сметка, предвид своя размер, има неблагоприятни последици за икономическите показатели на еврозоната. Ако в отговор на излишъка по текущата сметка бъдат увеличени инвестициите, това би увеличило потенциала за растеж на Германия и би допринесло за продължаването на възстановяването на икономиката в еврозоната.

               (3)На 15 април 2016 г. Германия представи своята програма за стабилност за 2016 г., а на 29 април 2016 г. — своята национална програма за реформи за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  10
               .

               (5)За Германия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2016 г. правителството планира балансирана бюджетна позиция в номиналното изражение за периода 2016—2020 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — продължава да се спазва с марж през целия период на програмата. Съгласно програмата за стабилност съотношението държавен дълг/БВП се очаква да спадне постепенно до 59½% през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози, който не е одобрен от независим орган, е реалистичен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,4 % от БВП през 2016 г. и през 2017 г., с което се надвишава средносрочната бюджетна цел. Възможните бъдещи отклонения, включително в отговор на нуждите от публични инвестиции, ще се оценяват спрямо изискването за поддържане на структурното салдо на равнището на средносрочната бюджетна цел. Очаква се брутният дълг да продължи да намалява устойчиво, надхвърляйки изискванията на правилото за дълга. Това създава потенциал за стимулиране на публичните инвестиции. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че се очаква Германия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (6)Въпреки че федералното правителство прие няколко мерки за увеличаване на инфраструктурните инвестиции през идните години, тези средства все още изглежда не водят до устойчива тенденция към повишаване на публичните инвестиции и до изпълнение на изискванията за инфраструктурни инвестиции. Като цяло разходите за образование и научни изследвания нараснаха само слабо през последните години и може да не са достигнали националната цел от 10 % от БВП през 2015 г. Постоянните инвестиции в образованието, научните изследвания и иновациите са от решаващо значение за конкурентната позиция на Германия в бъдеще. Тъй като бюджетът се очаква да остане балансиран в номинално и структурно изражение за периода 2016—2017 г., продължава да е налице достатъчен фискален капацитет за публични инвестиции, без да се нарушават правилата на Пакта за стабилност и растеж и тези относно националната „спирачката за дълга“. Реформирането на пенсионната система ще допринесе за осигуряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Настоящият модел на финансово изравняване е сложен и води до намаляване на стимулите за повишаване на приходите в отделните провинции (Länder). Текущото преразглеждане на федералните фискални взаимоотношения предоставя възможност за укрепване на рамката, включително чрез осигуряване на достатъчно публични инвестиции на всички равнища на управление, особено за общините. Настоящото компромисно предложение, договорено между провинциите (Länder), ще включва опростено хоризонтално финансово изравняване. Предложението обаче продължава да е неясно по отношение на по-нататъшното разграничение на компетенциите за извършване на разходи и не постига увеличаване на автономията за събиране на приходи. Същевременно инструментите, представляващи алтернатива на традиционното държавно финансиране на транспортната инфраструктура, включително публично-частните партньорства, се използват само в ограничена степен. Освен това съвкупността от отговорностите по сложното планиране на различните равнища на управление, ограниченията, свързани с административния капацитет, и усложнените процедури за одобрение представлява пречка за инвестициите. Тъй като обемът на обществените поръчки, публикувани на равнище ЕС, остава много под средното равнище за ЕС, по-ефикасното използване на обществените поръчки също би могло да окаже положително въздействие върху инвестициите.

               (7)Сложността на системата за корпоративно данъчно облагане продължава да бъде пречка за инвестициите от частния сектор, а общата данъчна тежест върху корпоративните доходи, включително тази, свързана с местния занаятчийски данък (Gewerbesteuer) и допълнителния данък „солидарност“, продължава да е висока. Включването в данъчната основа на елементи, които не са свързани с доходите, води до загуба на ефикасност. Данъчната система благоприятства дълговото финансиране вместо финансирането със собствен капитал, като по съответния показател за „благоприятстване на задлъжнялостта“ Германия е на осмо място в ЕС през 2015 г. Делът на относително благоприятните за растежа данъци върху потреблението и периодичните данъци върху недвижимата собственост в общото данъчно облагане между 2007 г. и 2014 г. остана трайно около 28—29 % и е нисък в сравнение със средния в ЕС дял от около 32—33 %. Освен това продължи тенденцията към увеличаване на данъците върху прехвърляне на недвижимо имущество вместо в по-голяма степен да се разчита на периодични данъци върху недвижимата собственост с по-малко отрицателно въздействие. Предприетите стъпки за модернизиране на данъчната администрация бяха ограничени до приемането от федералното правителство на нормативна уредба за опростяване на данъчните административни производства. Все още не съществува автоматичен обмен на данъчна информация между данъчните администрации на 16-те провинции (Länder), който би могъл да подобри ефикасността на данъчните ревизии. Като цяло структурните недостатъци и забавената модернизация водят до постигането на относително по-слаби резултати от очакваните от страна на данъчната администрация и до неефикасност при събирането на данъците.

               (8)Условия за финансиране в Германия като цяло са благоприятни. Въпреки това пазарът на рисков капитал продължава да е недостатъчно развит в сравнителен международен план и рамковите условия, свързани с данъците, могат да ограничат неговия размер. Подобряването на достъпа до рисков капитал е важен фактор за стимулиране на предприемаческата дейност, включително в секторите на високите технологии и услугите с интензивно използване на знания. Германското правителство предприе набор от мерки за подобряване на условията за рисковия капитал, а допълнителни мерки са в процес на обсъждане. Освен това едно преразглеждане на регулаторната рамка за рисковия капитал би допринесло за стимулиране на частните инвестиции, включително от чуждестранни инвеститори.

               (9)Мерките на политиката за насърчаване на конкуренцията в секторите на услугите, по-специално в сектора на професионалните услуги, бяха ограничени. Германия е една от държавите членки със значителни регулаторни пречки в сектора на услугите. Ограниченията, съдържащи се в нормативна уредба на продуктовия пазар, засягат цените и производителността. Ниската производителност на труда и високите надценки показват, че Германия има много какво да подобрява при предоставянето на професионалните услуги. Проблемите при бизнес услугите се дължат на изискванията за разрешение, ограниченията по отношение на мултидисциплинарните дейности, изискванията за застраховане и фиксираните тарифи. Продължават да се прилагат изискванията за правна форма и капиталово участие. В плана за действие, представен от Германия в резултат на взаимната оценка относно достъпа до и практикуването на регулираните професии, се предлагат само ограничен брой действия, макар че очевидно могат да се направят по-амбициозни предложения.

               (10)Въпреки че цялостните показатели на пазара на труда са много добри, особено предвид исторически ниските нива на безработица, недостигът на работна ръка и умения, свързан със застаряването, придобива застрашителни размери и налага пълноценното използване на съществуващата работна сила. Тъй като тези тенденции представляват предизвикателство не само за пазара на труда, но също така за устойчивостта и адекватността на пенсионната система, изглежда, че има голяма нужда от по-силни стимули за по-късно пенсиониране. Рискът от бедност сред хората в напреднала възраст се очаква да нарасне, а коефициентът на заместване на дохода съгласно задължителната пенсионна схема постепенно бива намаляван, въпреки че степента на участие в пенсионните схеми от втория и третия стълб е твърде ниска, за да смекчи значително този риск. Броят на бенефициерите, които получават ресурсово обвързан минимален доход за пенсионери, почти се удвои между 2003 г.и 2014 г. При все това предложенията за подобряване на стимулите за по-късно пенсиониране (Flexi-Rente) още не са формализирани. Остава да се види колко ефективно могат тези предложения да противодействат на стимулите за ранно пенсиониране, въведени през 2014 г.

               (11)Потенциалът на някои групи от населението за участие на пазара на труда, по-специално жените и хората с мигрантски произход, продължава да не се използва пълноценно и все още са налице демотивиращи фактори за заетост, особено за вторите членове на домакинството, които могат да реализират доходи. Специфичните характеристики на данъчната система и здравното осигуряване действат демотивиращо на вторите членове на домакинството, които могат да реализират доходи, за започване на работа или за увеличаване на броя на работните часове. Това допринася за ниския дял на жените, работещи на пълно работно време, и за един от най-ниските броеве на средно отработени часове от жени в ЕС, независимо от високото равнище на заетост на жените. Макар да се наблюдава известен преход от мини-работни места към стандартна заетост като страничен ефект от въвеждането на минималната работна заплата, все още около седем милиона души са заети на мини-работни места. Освобождаването на лицата, заети на мини-работни места, от данъка върху доходите на физическите лица —и в много случаи от всички социалноосигурителни вноски —разубеждава работниците да се местят на работни места с доходи над прага от 450 евро месечно, определен за мини-работните места. Този демотивиращ фактор в много случаи има още по-силно въздействие върху съпрузите, чиито доходи подлежат на съвместно данъчно облагане. Положителното въздействие, което лекото увеличение на някои надбавки и компенсирането на „студената прогресия“ имат върху доходите на домакинствата и потреблението, може да бъде до голяма степен неутрализирано от по-високите социалноосигурителни вноски, заплащани от работниците и служителите. Данъчната тежест на равнището на минималната работна заплата е висока в сравнение с други държави членки, което води до по-ниски доходи в долния край на скалата на заплатите. Намаляването на размера на социалноосигурителните вноски, заплащани от работниците и служителите, или на данъка върху доходите на физическите лица, включително чрез целеви данъчни облекчения или целево възстановяване на данъци, би довело до намаляване на тази данъчна тежест, в резултат на което пък ще се увеличи разполагаемия доход на лицата с ниски доходи и ще нараснат възможностите за потребление.

               (12)Големият приток на бежанци през изминалата година има редица социални и икономически последици за Германия. Докато в краткосрочен план притокът на бежанци ще увеличи публичните разходи и ще създаде допълнително вътрешно търсене, като по този начин ще се повиши БВП, средносрочното въздействие върху заетостта и растежа зависи от успешната интеграция на бежанците на пазара на труда и от успешната им социална интеграция, включително чрез образователна подкрепа. Този въпрос е на челно място в политическата програма както на равнището на ЕС, така и на държавите членки и ще бъде внимателно наблюдаван и анализиран, включително в доклада за страната за 2017 г.

               (13)В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Германия и го публикува в доклада за страната за 2016 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Германия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Германия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—3 по-долу.

               (14)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и становището
                  11
                му е, че Германия се очаква да спази Пакта за стабилност и растеж.

               (15)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—3 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Германия да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1. Да постигне устойчива възходяща тенденция в публичните инвестиции, по-специално в инфраструктура, образование, научни изследвания и иновации, чрез използване на наличния фискален капацитет и отреждане на приоритетно място на разходите. Да подобри модела на федералните фискални взаимоотношения, също с оглед на справяне с продължаващия недостиг на публични инвестиции, особено на общинско равнище.

               2. Да намали неефикасността в данъчната система, по-специално чрез преразглеждане на корпоративното данъчно облагане и местния занаятчийски данък, да модернизира данъчната администрация и да преразгледа регулаторната рамка за рисковия капитал. Да засили мерките за стимулиране на конкуренцията в сектора на услугите, по-специално по отношение на бизнес услугите и регулираните професии.

               3.Да увеличи стимулите за по-късно пенсиониране и да намали демотивиращите фактори за заетост на вторите членове на домакинството, които могат да реализират доходи. Да намали високата данъчна тежест за лицата с ниски доходи и да улесни прехода от мини-работни места към стандартна заетост.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 326 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 75 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.