title: Препоръка на Съвета 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Чехия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чехия за 2020 г. 2020/C 282/03

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/15

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Чехия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чехия за 2020 г.
      (2020/C 282/03)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 17 декември 2019 г. Комисията прие също доклад за механизма за предупреждение, в който Чехия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Чехия за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Чехия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на Чехия по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантират обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната 2020—2021 година държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Чехия се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 да бъде неравномерно в различните региони поради различните модели на специализация. Поради това настоящата ситуация води до значителен риск от засилване на регионалните и териториалните различия в Чехия или от създаване на нови териториални различия на подрегионално равнище, при задълбочаване на вече наблюдаваната тенденция за увеличаване на различията между регионите Karlovarský и Ústecký и останалата част от страната. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на конвергенция между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

                  (10)

                  Чехия представи своята национална програма за реформи за 2020 г. на 7 май 2020 г., а програмата си за конвергенция за 2020 г. — на 30 април 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (11)

                  Спрямо Чехия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж.

                  (12)

                  В своята програма за конвергенция за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши, преминавайки от излишък в размер на 0,3 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. към дефицит от 5,1 % от БВП през 2020 г. Предвижда се дефицитът да намалее до 4,1 % от БВП през 2021 г. След намалението, достигнало 30,8 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 37 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19.

                  (13)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Чехия прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен лица и сектори. Съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 4 % от БВП. Мерките включват компенсаторни данъчни премии и опрощаване на социалноосигурителни и здравноосигурителни задължения на самостоятелно заетите лица за период от шест месеца (1 % от БВП), режим за работа на непълно работно време (1 % от БВП), опрощаване на авансовите плащания на данъка върху доходите на физическите лица и корпоративния подоходен данък, дължими през юни 2020 г. (0,8 % от БВП), и мерки, свързани със здравето (0,7 % от БВП). Освен това Чехия обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за осигуряването на подкрепа за ликвидността на предприятията. Те се състоят предимно от гаранционни схеми за предоставяне на кредити на малки и средни предприятия и на големи предприятия. В програмата за конвергенция за 2020 г. обаче не се определят количествено условните задължения, свързани с тези обявени мерки. Повечето от мерките, които са в основата на програмата за конвергенция за 2020 г., бяха включени също в прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. Не беше възможно да бъдат включени няколко мерки, които не можеха да бъдат определени количествено или чието изпълнение беше удължено след крайния срок. Като цяло предприетите от Чехия мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (14)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики се предвижда салдото по консолидирания държавен бюджет на Чехия да бъде -6,7 % от БВП през 2020 г. и -4,0 % от БВП през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под 60 % от БВП през 2020 г. и 2021 г.

                  (15)

                  На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, поради планираното нарушение от страна на Чехия на прага от 3 % от БВП за дефицита през 2020 г. Като цяло анализът на Комисията сочи, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, не е изпълнен.

                  (16)

                  Чехия обяви извънредно положение между 12 март 2020 г. и 17 май 2020 г., за да ограничи въздействието на пандемията от COVID-19, като затвори училищата, ограничи събитията и функционирането на магазините и значително намали събирането на хора. Между 15 март 2020 г. и 17 май 2020 г. сухопътните граници също бяха частично затворени. Това ограничи броя на излизащите от страната чешки работници и влизащите в нея чуждестранни работници, като създаде пречки на местния пазар на труда, по-специално по отношение на работещите в производството и сезонните работници, и засегна основни вериги на доставки. За да помогне на домакинствата и предприятията по време на кризата, правителството обяви пакет от мерки за стимулиране, включващ мерки за пряко подпомагане и публични гаранции. Въпреки тази възможност да се осигури временно облекчение, все още се очаква, че през 2020 г. икономиката ще бъде сериозно засегната, тъй като външното търсене намалява и ограничителните мерки възпрепятстват икономическата дейност. Прогнозата е, че през 2021 г. реалният БВП постепенно ще се възстанови, но е малко вероятно през прогнозния период 2020—2021 г. той да достигне стойностите от 2019 г. Очаква се въздействието върху сектори като транспорта, хотелиерството и ресторантьорството и туризма да бъде значително. Безработицата ще се увеличи, но това увеличение ще бъде смекчено от по-ранния недостиг на работна сила, от пакета от мерки за стимулиране и от ниския дял на временните договори. За да осигурят подкрепа за ликвидността, органите започнаха да прилагат редица схеми за държавни гаранции за предприятия от всякакъв мащаб. Налице е също така отлагане на плащанията по потребителски и ипотечни кредити за три или шест месеца за домакинствата и за предприятията, засегнати от кризата. При разработването и прилагането на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор. Чешката национална банка също прие различни мерки за смекчаване на въздействието от кризата върху финансовия сектор.

                  (17)

                  Положените на ранен етап усилия, свързани със здравето, за смекчаване на въздействието от COVID-19 помогнаха разпространението на вируса в Чехия да се забави. Бяха взети мерки за увеличаване на доставките на медицинско оборудване и за осигуряване на необходимата инфраструктура и по този начин здравната система беше подготвена за справяне с нарасналото търсене. През последните години здравният статус на чешкото население се подобри съществено, като се доближи до средното равнище за ЕС. Съществуват обаче съществени регионални различия в очакваната продължителност на живота, които се дължат отчасти на социално-икономически и поведенчески фактори. Въпреки че общото равнище на посочените по собствена преценка незадоволени потребности от медицински грижи е сред най-ниските в Съюза, продължават да са налице регионални различия по отношение на разпределението на ресурсите и персонала в областта на здравеопазването, като те са изправени пред все по-големи затруднения. През следващите години се очаква значителна част от здравните работници да се пенсионират. За да се смекчи въздействието на пандемията от COVID-19, ще бъде необходимо в бъдеще да се подобрят устойчивостта и готовността на здравната система за действие при кризи, като същевременно се подкрепя равният достъп до по-голямо предлагане на първични и интегрирани грижи, за да се намалят хоспитализациите, които могат да бъдат избегнати. Това може също така да подобри превенцията и да смекчи други здравословни състояния. Въпреки че има Национална стратегия за електронно здравеопазване за периода 2016—2020 г., все още са ограничени решенията за електронно здравеопазване.

                  (18)

                  През цялата 2019 г. и в началото на 2020 г. пазарът на труда в Чехия остана стабилен с положителни резултати по повечето показатели. Равнището на заетост продължи да расте, а безработицата спадна до най-ниското си равнище, регистрирано досега. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. обаче се очаква безработицата да нарасне до 5,0 % през 2020 г. и леко да намалее до 4,2 % през 2021 г. Правителството реагира бързо на пандемията от COVID-19, като въведе редица мерки за защита на доходите и на заетостта, поставяйки особен акцент върху предприятията и самостоятелно заетите лица. Въпреки това някои уязвими групи на пазара на труда (работниците на краткосрочни договори и хората, които са наети чрез агенции за временна заетост) не са напълно защитени чрез предложените смекчаващи мерки. Затварянето на детските заведения и училищата по време на ограничителните мерки може да е засегнало в особена степен жените със значителни отговорности за полагане на грижи. Насърчаването на инвестициите в детски заведения и дългосрочни грижи в съчетание с гъвкави схеми на работа, като например дистанционна работа, следва да улесни преходния период за излизане от кризата. По-целенасочените активни политики по заетостта и осигуряването на умения в консултация със социалните партньори подкрепят както запазването на служителите, така и прехода от едно работно място на друго. Информационните дейности на публичните служби по заетостта могат също да улеснят успешното завръщане на пазара на труда, по-специално за уязвимите групи. По-лесният и по-бърз достъп до социална закрила ще помогне да се избегнат капаните на бедността и принудителното извеждане от жилища. Образователните резултати продължават да бъдат силно засегнати от социално-икономическите неравенства и ниските инвестиции. Осигуряването на равен достъп до приобщаващо качествено образование и обучение, включително в контекста на цифровите технологии, може да спомогне за подобряване на нивото на уменията и за разширяване на цифровото обучение. От особено голямо значение е насърчаването на цифровите умения, включително чрез подкрепа и непрекъснато обучение на учителите и обучаващите. На всички образователни равнища публичните разходи за един учащ се остават сравнително ниски. Недостигът на квалифицирани учители показва необходимостта от повишаване на привлекателността на професията, особено за талантливи млади хора.

                  (19)

                  Чехия е сред държавите, които биха могли да бъдат особено засегнати от технологичните промени и които се нуждаят от значителни инвестиции в тази област. Ще бъде необходимо цифровата трансформация, включително в сферата на промишлеността и в сектора на услугите, да се подкрепи чрез целенасочени инвестиции в интелигентни решения и умения. Целта за пълно покритие с фиксиран широколентов достъп е постигната, но мобилните широколентови услуги продължават да бъдат относително скъпи. Забавянето на развитието на инфраструктурата би могло да засегне в особена степен уязвимите групи и слабите в структурно отношение региони, които са изложени на по-голям риск от изолация. Това може има отрицателни последици и за мониторинга и контрола при епидемии. За да се посрещнат нуждите от свързаност, е необходимо да се предвидят инвестиции в мрежи с много висок капацитет, фиксирани и мобилни мрежи, както и в подходящи мерки по отношение на търсенето. За постигането на тази цел ще бъде от съществено значение радиочестотният спектър за 5G да бъде своевременно разпределен при предвидими условия, благоприятстващи инвестициите. Разпространението на свръхскоростни широколентови услуги е ограничено от слабото търсене, произтичащо от множество променливи като цената на абонамента, както и от покупателната способност, възрастта и образованието на населението. Органите са поели ангажимент да разработват и интегрират нови цифрови технологии, но това се възпрепятства от постоянно ниските равнища на уменията. Чешките органи са се ангажирали с насърчаването на решенията, които се основават на изкуствен интелект, но въпреки усилията на правителството в тази област Чехия продължава да изостава от водещите държави членки по отношение на научноизследователските и патентните дейности в тази област.

                  (20)

                  За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. В Националния план на Чехия в областта на енергетиката и климата се докладва, че са необходими значителни инвестиции за успешното осъществяване на прехода в тези области и за преминаване към неутралност по отношение на климата. По-специално това касае насърчаването на възобновяемите енергийни източници, енергийната ефективност, инфраструктурата и части от преносната система. Последиците от изменението на климата вече са видими под формата на суши и наводнения, които причиняват значителни икономически загуби. Замърсяването на въздуха също е дългогодишен проблем. В същото време данъците, свързани със замърсяването, са много ниски. Въглищата продължават да доминират в енергийния сектор и остават важна движеща сила на икономическата дейност в три чешки региона. Недостатъчният капацитет за развитие на организаторите на проекти и ограничената консултантска подкрепа, предоставяна от чешките органи, продължават да бъдат сериозна пречка за разработването на солиден портфейл от проекти за осъществяване на двойния преход в областта на климата и на цифровите технологии в тези региони. Като цяло се очаква преходът от въглища към други енергийни източници да доведе до значителни социално-икономически последици и към настоящия момент интересът към инвестиции в технологии с нулеви и ниски емисии на парникови газове изглежда слаб. Производството на енергия от възобновяеми източници е под средното равнище за ЕС. В сектора липсват финансови стимули и подходяща нормативна и институционална рамка за подпомагане на по-нататъшното му развитие. Изглежда също така, че е налице слаба осведоменост за ползите от енергийната ефективност в по-широк план. Преминаването към електромобилност е сравнително бавно и автомобилният транспорт се превръща в един от основните консуматори на енергия. Данъците върху транспорта са ниски и не се основават на емисиите на CO2. Инфраструктурата за зареждане на електрически превозни средства е все още в съвсем начална фаза. Резултатите във връзка с управлението на отпадъците продължават да бъдат умерени с оглед на постигането на по-амбициозни цели. Липсва цялостна стратегия за развитие на потенциала за кръгова икономика. Програмирането на Фонда за справедлив преход, който е предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Чехия да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на Чехия да използва този фонд възможно най-пълноценно.

                  (21)

                  Достъпът до традиционно финансиране е над средния за ЕС, но рисковото финансиране е по-слабо развито. Остава оскъдно финансирането за високорискови местни предприятия, особено на такива, които са в начален и по-късен етап на развитие. Въпреки че на пазара бяха въведени някои успешни новаторски инициативи, финансирането на рисковия и дяловия капитал продължава да е много ниско. Научните изследвания и иновациите в Чехия се възпрепятстват от необходимостта от системна реформа. Въпреки че трайният растеж на частните инвестиции в научноизследователска и развойна дейност (НИРД) продължава, големите, основно чуждестранни предприятия инвестират значително повече в нематериални активи като НИРД, отколкото малките и средните местни предприятия. Средно- и високотехнологичната промишленост страда от недостиг на умения поради малкия брой завършващи в областта на точните науки, технологиите, инженерството и математиката (НТИМ) и тяхното неподходящо обучение. В същото време насърчаването и подпомагането на предприемачеството остават недостатъчни и това възпрепятства ръста на производителността. Високата степен на разпокъсаност на научноизследователския сектор води до разсейване на средствата за НИРД в множество посоки. Публично-частното сътрудничество се възпрепятства от настоящите практики за оценяване на кариерата на изследователите. По-тясното сътрудничество между академичните среди и бизнеса, по-специално чрез отделяне в нови предприятия, би могло да ускори трансфера на технологии и разпространението на иновациите.

                  (22)

                  Ограничителните мерки във връзка с COVID-19 оказаха натиск върху веригите на доставки и много предприятия не бяха в състояние да работят, като в същото време не разполагаха с резерви от ликвидни средства. В най-голяма степен бяха засегнати автомобилният сектор и секторът на услугите. Дейностите за надзор на пазара са разпръснати между твърде много органи и сътрудничеството и координацията не са оптимални. Възможностите за кандидатстване по официалните схеми за предоставяне на държавни гаранции на фирмите бързо бяха изчерпани. Съществува потенциал за по-добра координация и по-бързи процедури за насочване на подкрепата към предприятията. Някои заинтересовани страни считат, че мерките, приети от чешките органи, за да се намали въздействието на кризата, свързана с COVID-19, са бюрократични и че тяхното въвеждане в реалната икономика е бавно. Съществува потенциал за по-добър анализ на данните, необходими за вземането на бързи, информирани и оптимални решения относно целеви стратегии и мерки за икономическо възстановяване. Като цяло бързо променящото се законодателство и сложните административни процедури се възприемат от стопанския сектор като пречки за инвестициите. Административната тежест затруднява особено стартиращите предприятия, що се отнася до лицензите и разрешителните. Дългите и тежки процедури за получаване на разрешения за строеж представляват сериозна пречка. Предложеното ново законодателство в областта на строителството е предмет на критики. Чехия е сред най-слаборазвитите държави членки по отношение на използването на цифрови обществени услуги. Броят на ползвателите на електронното управление остава далеч под средното равнище за ЕС. Страната изпълнява своя план за електронно управление. От 2020 г. тя разполага с нова „цифрова конституция“, която дава право най-късно от 2025 г. почти всички обществени услуги да се получават по електронен път. Въпреки това относително малка част от общините вече предлагат онлайн решения. Понастоящем парламентът обсъжда промяна на данъчния кодекс, която има за цел да увеличи цифровизацията в данъчната система, тъй като за някои данъци процентът на подаваните по електронен път документи остава доста нисък.

                  (23)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към преодоляване на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за държавата препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. продължават да бъдат актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за изход от настоящата криза.

                  (24)

                  Резултатите в публичния сектор и ефективността на управлението на Чехия са под средните за ЕС. Според международните показатели страната се справя сравнително добре с достъпа до правителствена информация при изготвянето на политики. Тя не се справя толкова добре с професионализма на държавната администрация, прозрачността на управлението и контрола на корупцията. По-доброто стратегическо планиране и междуведомствена координация и намаляването на разпокъсаността на местното управление ще подобрят ефикасността на публичната администрация. Рамката за възлагане на обществени поръчки се подобри, но може да се прецизира допълнително. Макар и да е налице известно подобрение, корупцията продължава да притеснява предприятията и може да възпрепятства допълнително икономическата дейност. Все още не са приети няколко мерки за борба с корупцията, включително закона за лобирането и закона за защитата на лицата, сигнализиращи за нередности.

                  (25)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Като гарантира цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Чехия ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (26)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чехия и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2020 г., на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Чехия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Чехия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (27)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2020 г., като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Чехия да предприеме следните действия през 2020 г. и 2021 г.:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга при насърчаване на инвестициите. Да гарантира устойчивостта на здравната система, да подобри наличието на здравни работници и на първични грижи, както и интегрирането на грижите и разработването на услуги в областта на електронното здравеопазване.

                  2.

                  Да подпомогне заетостта чрез активни политики по заетостта, предоставяне на умения, включително цифрови умения, и достъп до цифрово обучение.

                  3.

                  Да подкрепи малките и средните предприятия чрез по-широко използване на финансови инструменти за осигуряване на подкрепа за ликвидност, намаляване на административната тежест и подобряване на електронното управление. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да стимулира частните инвестиции, за да се ускори икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху цифрови инфраструктури и технологии с висок капацитет, чисто и ефикасно производство и използване на енергия и устойчива транспортна инфраструктура, включително във въгледобивните региони. Да осигури достъп до финансиране за иновативни предприятия и да подобри публично-частното сътрудничество в областта на научноизследователската и развойната дейност.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 15.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Дания за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2020 г. 2020/C 282/04

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/22

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Дания за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2020 г.
      (2020/C 282/04)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 17 декември 2019 г. Комисията прие също доклада за механизма за предупреждение, в който Дания не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Дания за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Дания в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на Дания по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими да доведат до връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантират обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната 2020—2021 година държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Дания се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Дания представи своята национална програма за реформи за 2020 г. на 7 май 2020 г., а своята програма за конвергенция за 2020 г. — на 5 май 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (10)

                  Спрямо Дания понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж.

                  (11)

                  В своята програма за конвергенция за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши, преминавайки от излишък в размер на 3,7 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. към дефицит от 8,0 % от БВП през 2020 г. Предвижда се дефицитът да намалее до 2,4 % от БВП през 2021 г. След намалението, достигнало 33,2 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 40,7 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19.

                  (12)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Дания прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен лица и сектори. Съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 4,9 % от БВП. Мерките включват укрепване на здравните услуги, временна компенсация за фиксирани разходи на предприятията, временна схема за компенсиране на заплати и спешна помощ за изпитващи затруднения сектори. Освен това Дания обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за предоставянето на подкрепа на ликвидността на предприятията, която програмата за конвергенция за 2020 г. оценява приблизително на 15 % от БВП. Тези мерки включват отсрочване на данъци върху доходите на физическите лица и корпоративни данъци и гаранции по заеми (3,7 % от БВП). В сравнение с прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. основната разлика е, че в програмата за конвергенция за 2020 г. са включени очакваните бъдещи загуби, произтичащи от свързаните с COVID-19 държавни гаранции (0,5 % от БВП). Като цяло предприетите от Дания мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (13)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики се предвижда салдото по консолидирания държавен бюджет на Дания да бъде -7,2 % от БВП през 2020 г. и -2,3 % от БВП през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под 60 % от БВП през 2020 г. и 2021 г.

                  (14)

                  На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, заради планираното от Дания нарушение на прага на дефицита в размер на 3 % от БВП през 2020 г. Като цяло анализът на Комисията показва, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, не е изпълнен.

                  (15)

                  През първата половина на 2020 г. Дания беше силно засегната от пандемията от COVID-19, в резултат на което здравната система беше подложена на натиск и беше намалена значително икономическата активност в някои сектори. Дания приложи своевременни мерки за овладяване на пандемията и за укрепване на здравната система, включително широкообхватни инициативи за смекчаване на икономическите последици от нея. За преодоляване на възникналия в резултат на това икономически спад бяха взети редица строги икономически и финансови мерки от страна на правителството и Централната банка, включително директна подкрепа за частично покриване на постоянните разходи и разходите за заплати на предприятията, отсрочване на данъци и предоставяне на ликвидност за банки и дружества, кредитни схеми и други мерки на паричната политика. При разработването и прилагането на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор. Тези мерки ефективно намалиха икономическото сътресение от пандемията от COVID-19, но не предотвратиха значителна загуба на продукция, голям брой фалити и случаи на несъстоятелност и значително увеличение на безработицата и хората, изложени на риск от бедност, включително сред тези в уязвимо положение (напр. хора с увреждания). Според пролетната прогноза на Комисията от 2020 г. се очаква безработицата да нарасне умерено до около 6,5 % през 2020 г., преди да спадне до под 6 % през 2021 г.

                  (16)

                  Продължаващата криза, свързана с COVID-19, подчертава необходимостта Дания непрекъснато да работи за укрепване на устойчивостта на своята здравна система. Един от въпросите, предизвикващи особена загриженост, е недостигът на здравни работници и липсата на специализирани лекари и медицински сестри, например в отделенията за интензивно лечение (по-специално медицински сестри в областта на анестезиологията). Непрекъснатите усилия за справяне с посочения недостиг на работна ръка са от ключово значение. В краткосрочен план Дания следва да работи, за да гарантира наличието на критични медицински продукти, включително лични предпазни средства за здравните работници. В момента се провеждат изследвания, за да се установи не само антивирусно лечение и ваксина, но също така и по-добро и по-бързо тестване.

                  (17)

                  За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. Дания работи добре в областта на цифровизацията, както е видно от Индекса на ключовите показатели в областта на цифровите технологии на Европейската комисия. Въпреки това, за да се запази тази силна позиция в дългосрочен план и да се гарантира нейната конкурентоспособност и ползата от цифровата трансформация, Дания ще се нуждае от инвестиции в цифрова инфраструктура, както и в образование, обучение и повишаване на квалификацията. Националният план в областта на енергетиката и климата на Дания сочи, че са необходими значителни инвестиции за успешно справяне с прехода в областта на климата и енергетиката. Най-големите инвестиции са необходими за изграждането на нови мощности за енергия от възобновяеми източници, като същевременно са установени значителни нужди от инвестиции в домакинствата (енергийна ефективност и преобразуване на снабдяването с топлинна енергия), устойчив транспорт, промишленост, както и биогаз и централно отопление. Целите на политиката на Дания в областта на климата трябва да доведат до намаляване на емисиите на парникови газове със 70 % до 2030 г. спрямо равнищата от 1990 г. и постигане на неутралност по отношение на климата най-късно до 2050 г. За да отрази тези цели, потреблението на енергия ще трябва да премине към низходяща тенденция, като се изискват инвестиции, които следват цялостен подход и се насочват към сектори, в които икономиите на енергия са особено обещаващи. Икономическото възстановяване от кризата, свързана с COVID-19, би могло да бъде подпомогнато чрез ранно и приоритетно осъществяване на планираните зелени инвестиции и постигане на напредък по амбициозни инвестиционни проекти в областта на околната среда, климата, енергетиката и инфраструктурата, като например в областта на жилищното настаняване, вятърната енергия от разположени в морето инсталации, енергийната свързаност и железопътната електрификация. Транспортът е най-големият източник на емисии на парникови газове в Дания, което прави особено важно предприемането на допълнителни действия на политиката в тази област. Програмирането на Фонда за справедлив преход, който е предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Дания за посрещането на някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на Дания да използва този фонд по най-добрия начин.

                  (18)

                  Като цяло разходите за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) не доведоха до по-висок ръст на производителността в Дания. Липсва интегрирана стратегия в областта на иновациите, в която ясно да се посочва какво иска да постигне Дания в рамките на глобалната иновационна среда. Дейността в областта на научните изследвания и иновациите продължава да бъде съсредоточена в малък брой големи предприятия и фондации и най-вече във фармацевтичния и биотехнологичния сектор. Осемте най-големи дружества представляват почти 40 % от общите разходи за НИРД за частния сектор (при средно 19 % в световен мащаб). Общите разходи за НИРД остават високи, но абсолютният брой на дружествата, които извършват НИРД, намаля от 2009 г. насам, предимно поради факта, че по-малките дружества не се занимават с НИРД. Едва 33 % от МСП са въвели иновации по отношение на продукти или процеси. Поради това може да са необходими допълнителни усилия на политиките за разширяване на иновационната база с цел включване на повече дружества. В отговор на променящите се нужди от умения след пандемията от COVID-19 и в светлината на бъдещите технологични промени са необходими устойчиви инвестиции в схеми за повишаване на квалификацията и за преквалификация, включително чрез обучение за възрастни.

                  (19)

                  Дания предприе мерки за укрепване на своята уредба за борбата с изпирането на пари. През 2019 г. беше прието ново законодателство и националните органи и регулаторните органи започнаха да прилагат редица мерки за укрепване на рамката на Дания за превенция на изпирането на пари. На Органа за финансов надзор бяха предоставени правомощия за налагане на санкции и по-голям бюджет за засилване на неговия надзорен капацитет за борба с изпирането на пари. Звеното за финансово разузнаване също получи допълнителен персонал и допълнително финансиране. От решаващо значение е укрепването на рамката за борба с изпирането на пари да доведе до ефективен надзор и правоприлагане. По-специално надзорният орган, компетентен за борбата с изпирането на пари, ще трябва изцяло да прилага основания на риска подход. Звеното за финансово разузнаване ще трябва да покаже, че се възползва от повишения си капацитет, за да вземе адекватни мерки за преодоляване на слабостите, очертани в доклада на датската сметна палата.

                  (20)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. продължават да бъдат актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за премахване на мерките, свързани с настоящата криза.

                  (21)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Гарантирайки цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Дания ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (22)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Дания и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2020 г., на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Дания през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (23)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2020 г., като становището (7) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Дания да предприеме следните действия през 2020 и 2021 г.:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да повиши устойчивостта на здравната система, включително чрез осигуряване на достатъчно критични медицински продукти и преодоляване на недостига на здравни работници.

                  2.

                  Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да стимулира частните инвестиции, за да ускори икономическото възстановяване. Да насочи инвестициите към екологичния и цифровия преход, по-специално към чисто и ефективно производство и използване на енергия, устойчив транспорт, както и научни изследвания и иновации. Да подкрепи интегрирана иновационна стратегия с по-широка инвестиционна база.

                  3.

                  Да подобри ефективността на надзора върху борбата с изпирането на пари и ефективно да прилага рамката за борба с изпирането на пари.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 20.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Германия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2020 г. 2020/C 282/05

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/27

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Германия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2020 г.
      (2020/C 282/05)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 17 декември 2019 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който Германия беше посочена като една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната.

                  (2)

                  Докладът за Германия за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Германия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на Германия по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В доклада беше включен и задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 26 февруари 2020 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Германия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално, големият излишък по текущата сметка отразява ниското равнище на инвестициите спрямо спестяванията и има трансгранично значение.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими да доведат до връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, открои гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантират обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната 2020—2021 година държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Германия се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 да бъде неравномерно в различните сектори и региони поради различните модели на специализация. Това води до риск от задълбочаване на различията в рамките на Германия. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на конвергенция между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

                  (10)

                  Германия представи своята национална програма за реформи за 2020 г. на 20 април 2020 г., а своята програма за стабилност за 2020 г. — на 30 април 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (11)

                  Спрямо Германия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и тя подлежи на правилото за дълга.

                  (12)

                  В своята програма за стабилност за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши, преминавайки от излишък в размер на 1,4 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. към дефицит от 7¼ % от БВП през 2020 г. След спада до 59,8 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за стабилност за 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне до 75¼ % през 2020 г. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19.

                  (13)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Германия прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен лица и сектори. Съгласно програмата за стабилност за 2020 г., през 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 7,2 % от БВП. Мерките включват подкрепа за ликвидност за предприятията, целева помощ за малки предприятия и самостоятелно заети лица чрез безвъзмездни средства и заеми, както и по-лесен достъп до схеми за работа при намалено работно време за предотвратяване на съкращенията на работници. Освен това Германия обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за осигуряването на подкрепа за ликвидността на предприятията, които мерки според програмата за стабилност за 2020 г. се оценяват на 24,9 % от БВП. Тези мерки се състоят от гаранции за заеми, предоставени основно от държавната банка за развитие KfW, както и от новосъздадения в отговор на пандемията от COVID-19 Фонд за икономическа стабилизация. За разлика от програмата за стабилност за 2020 г. прогнозите на Комисията не разглеждат отсрочените данъци и бюджетните компенсации за намаляване на данъчните приходи вследствие на икономическия спад като дискреционни мерки с въздействие върху бюджета. Като цяло предприетите от Германия мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (14)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики се предвижда салдото по консолидирания държавен бюджет на Германия да бъде -7,0 % от БВП през 2020 г. и -1,5 % от БВП през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне 75,6 % от БВП през 2020 г. и 71,8 % през 2021 г.

                  (15)

                  На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, поради планираното нарушение от страна на Германия на прага на дефицита, равняващ се на 3 % от БВП през 2020 г. Като цяло в анализа на Комисията се изтъква, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, не е бил изпълнен.

                  (16)

                  Първият случай на зараза в Германия беше регистриран на 27 януари 2020 г., а броят на случаите на COVID-19 започна да нараства експоненциално през март 2020 г. Германските органи реагираха с ограничителни мерки с цел ограничаване на разпространението на вируса, като например затваряне на всички магазини за търговия на дребно, които не са от първостепенно значение, на ресторанти, развлекателни заведения и културни институции, спортни съоръжения, училища и университети. Всички публични събирания на повече от две лица бяха забранени и хората бяха призовани да ограничат до минимум всички социални контакти. Производственият сектор сам по себе си не беше предмет на ограничителни мерки. Въпреки това големи заводи бяха затворени в продължение на няколко седмици поради нарушаването на външната търговия и намаленото търсене. Икономическата перспектива се влоши значително, като прогнозата на Комисията от пролетта сочи спад на БВП с 6,5 % през 2020 г. Въпреки че разширяването на режима на работа при намалено работно време (Kurzarbeit) помага на предприятията да запазят своите работници, изглежда невъзможно да се избегне увеличаването на безработицата. Според пролетната прогноза на Комисията от 2020 г. се очаква безработицата да нарасне до 4 % през 2020 г. и да се върне на 3,5 % през 2021 г.

                  (17)

                  За да смекчи икономическите последици, германското правителство реагира бързо и прие широкообхватни мерки. За малките предприятия, самостоятелно заетите лица и лицата на свободна практика се предоставя незабавна помощ (преки безвъзмездни средства) на стойност до 50 милиарда евро. Чрез новосъздадения Европейски фонд за икономическо стабилизиране и обществената банка за развитие KfW правителството увеличи обема и достъпа до заеми за предприятия с различни размери, покриващи 80—90 % от кредитния риск на банката (в някои специални случаи до 100 %). Фондът за икономическа стабилизация също може да подпомага големи предприятия чрез временно предоставяне на допълнителен собствен капитал. За да се увеличи ликвидността на предприятията, бяха приети корекции по отношение на отсрочените данъци, авансовите плащания и санкциите. Правилата за несъстоятелността бяха изменени, за да бъдат избегнати технически процедури по несъстоятелност. Отделните провинции (Länder) допълват федералните мерки със собствени програми за подпомагане. При разработването и прилагането на такива мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор. Кризата, свързана с COVID-19, е вероятно да окаже допълнителен натиск върху вече ниската рентабилност на германския банков сектор. С оглед на това изглежда оправдано допълнителното намаляване на разходите на германските банки с цел подобряване на рентабилността и освобождаване на средства за инвестиции в информационните технологии и органичното генериране на капитал. Допълнителното консолидиране също ще бъде от полза в това отношение.

                  (18)

                  След добрите резултати в началото на годината пазарът на труда се влоши в резултат на пандемията от COVID-19 и свързаните с нея ограничителни мерки. За да смекчи последиците от кризата за заетостта и в социалната сфера, правителството предостави съществена подкрепа чрез схемата за работа при намалено работно време („Kurzarbeit“). То облекчи условията за достъп, разшири със задна дата обхвата на схемата, като включи в нея и работниците, наети чрез агенции за временна заетост, и увеличи нивото на предоставяната по нея компенсация. Това спомага за запазването на работни места и за защитата на доходите на домакинствата. Работодателите получават финансови облекчения под формата на освобождаване от плащането на социалноосигурителни вноски за изгубеното работно време. Улесненият достъп до подкрепа за минимален доход (въз основа на част II от германския Социален кодекс (Sozialgesetzbuch/SGB) предоставя облекчения срещу загуба на доходи. Освен това семействата с ниски доходи се подпомагат чрез по-лесен достъп до детски добавки. В допълнение наемателите, изправени пред загуба на доходи, са временно защитени срещу отстранение. Макар Германия да постигна добри резултати по набора от социални показатели, подкрепящ Европейския стълб на социалните права, ако пропуските по отношение на обхвата на мерките не бъдат отстранени, те могат да доведат до намаляване на доходите за уязвимите групи в контекста на настоящата криза.

                  (19)

                  При справянето с последиците в областта на здравето Германия се възползва от своята универсална здравна система, която осигурява достъп до висококачествени грижи, и успя бързо да увеличи капацитета си за тестване и интензивни грижи. Продължаващата криза, свързана с COVID-19, обаче откроява все така актуалната нужда от укрепване на устойчивостта на системата на здравеопазването. Наличието на сестрински персонал и привлекателността на професията на медицинската сестра продължават да бъдат проблем. Въпреки сравнително големия брой практикуващи медицински сестри на глава от населението болниците все по-често съобщават за незаети позиции за медицински сестри. Координацията между доставчиците на здравно обслужване в областта на първичните и болничните грижи, както и между здравните и социалните грижи, също би могла да бъде подобрена и подкрепена с цифрови средства. Инфраструктурата за електронно здравеопазване се внедрява с ускорени темпове, но използването на онлайн услуги в областта на здравеопазването и грижите, електронни рецепти и обмен на медицински данни остава доста под средното за Съюза. Приетият през март 2020 г. нов закон спомага за смекчаването на икономическите последици от COVID-19, най-вече за болниците и лекарите с частни практики. Въпреки това трябва да се осигури финансирането на здравните заведения в дългосрочен план, за да се запазят грижите във всички области, тъй като отлагането на неспешните хирургически операции и лечение се отрази отрицателно на финансовите приходи на институциите в сектора на здравеопазването, а наличните ресурси се използват за закупуване на приоритетни тестове и оборудване. Благодарение на солидната си научноизследователска база Германия разполага с капацитет да участва в специфични научноизследователски и иновационни мерки в отговор на кризата, свързана с COVID-19, включително в разработването на ваксини и лечение и развитието на научноизследователска мрежа за обобщаване и засилване на изследователските дейности на немските медицински университети, и да предоставя подкрепа на Коалицията за иновации в областта на епидемичната готовност.

                  (20)

                  За да се стимулира икономическото възстановяване, от важно значение ще бъде да се даде приоритет на изпълнението на готови публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции. Публичните и частните инвестиции продължиха да нарастват със стабилни темпове през 2019 г., но изостават спрямо потребностите. Публичните инвестиции са под коефициента на заместване на общинско равнище, където изоставането в инвестициите намаля, макар да остава високо в размер на 4,0 % от БВП, а подобренията все още се възпрепятстват от ограничения, свързани с капацитета и планирането. Може да се даде приоритет на инвестициите в екологични технологии и енергия, които вече са планирани, например на проекти за саниране на сгради и възобновяеми енергийни източници. Въпреки неотдавнашните инициативи, постигането на краткосрочните и средносрочните цели за декарбонизация, както и на целите за 2050 г. за неутралност по отношение на климата, продължава да бъде предизвикателство. Това важи също така за целите за опазване на околната среда и енергийна ефективност, тъй като ценовите стимули – особено предвид на ниските цени на петрола вследствие на настоящата криза, свързана с COVID-19 – не насърчават поведение, благоприятстващо климата и околната среда. Трансформацията на Германия в неутрална по отношение на климата икономика ще изисква значителни частни и публични инвестиции в продължение на дълъг период от време, наред с другото във възобновяеми енергийни източници, електроенергийна инфраструктура, енергийна ефективност, кръгова икономика и устойчив транспорт. Освен това Федералната служба за одит на Германия критикува разходната ефективност на мерките, свързани с прехода към зелена енергия. Необходими са повече усилия и устойчиви инвестиции в енергийните мрежи, за да се извлекат ползите от една напълно интегрирана устойчива енергийна система с последователни ценови сигнали. Чистата мобилност може да бъде насърчена чрез подходящи регулаторни мерки и чрез по-големи и по-своевременни инвестиции в устойчива транспортна инфраструктура, както и чрез решения за чиста мобилност. Допълнителните инвестиции в научнoизследователска и развойна дейност (НИРД) са от съществено значение за насърчаване на възстановяването към по-устойчива и конкурентоспособна икономика. Разходите за образование и научни изследвания се увеличиха леко от 9,2 % през 2017 г. на 9,31 % от БВП през 2018 г., което е под предходната национална цел от 10 %. Частните инвестиции в научноизследователска и развойна дейност се концентрират все повече в големите предприятия. Въпреки предприетите мерки на политиката, предлагането на жилища остана доста под годишната цел за жилищно настаняване за изграждането на 375 000 нови апартамента между 2017 г. и 2021 г. Политиките за насърчаване на инвестициите в нови жилища ще допринесат за преодоляване на този дисбаланс и за подобряване на достъпността на жилищата. Програмирането на Фонда за справедлив преход — предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Германия за посрещането на някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на Германия да използва този фонд възможно най-пълноценно.

                  (21)

                  Модерната цифрова инфраструктура и цифровите услуги са от решаващо значение в условия на ограничена мобилност. Инвестициите в цифрова инфраструктура и обществени услуги могат да подпомогнат икономическото възстановяване и да спомогнат за намаляване на все още значителното изоставане на Германия от други държави по отношение на покритието с мрежи с много голям капацитет. През 2019 г. в Германия това покритие беше 32,7 % в сравнение със средно 44 % за Съюза, докато покритието с оптични линии до сгради възлизаше на 10,5 %, което е доста под средното за Съюза равнище от 33,5 %. Кризата, предизвикана от COVID-19, подчерта значението на свързаните цифрови услуги. Недостатъчната свързаност може да бъде основен фактор, възпрепятстващ инвестициите в цифровизацията, по-специално за малките и средните предприятия (МСП), при които навлизането на цифровите технологии продължава да е бавно. Германия продължава да има ниски резултати по отношение на цифровите обществени услуги в сравнение с останалите държавите — членки, въпреки отчетеното подобрение на такива услуги за предприятията. Въпреки това равнището на онлайн взаимодействие между публичните органи и широката общественост е много ниско. Прилагането на Закона за интернет достъп напредва с бавни темпове и постигането на целта за цифровизация на всички 575 услуги до края на 2022 г. ще бъде предизвикателство. Този закон следва да се прилага от всички участващи публични органи — федерални, провинциални и местни, — за да се постигнат по-съществени подобрения в цифровата публична администрация.

                  (22)

                  От важно значение е регулаторната и административна тежест да се поддържа на ниски нива по време на прилагането на мерките за подкрепа и след това. Осигуряването на възможно най-малка административна тежест при достъпа до мерките за подкрепа би гарантирало, че по-малките предприятия получават същата подкрепа от институциите посредници като по-големите предприятия. Намаляването на административната тежест в по-общ план, т.е. извън мерките за подкрепа, например чрез прилагане на гъвкавост по отношение на неосновните бюрократични процедури, може да осигури допълнително облекчение за МСП.

                  (23)

                  Още преди избухването на кризата, свързана с COVID-19 технологичният напредък доведе до трансформации в пазара на труда, характеризиращи се с по-големи нужди от финансиране в областта на образованието и обучението, включително за преквалификация и повишаване на квалификацията, и за подобряване на цифровите умения. Кризата, свързана с COVID-19, изостри още повече тази нужда, по-специално при работниците, наети в сектори, които може да бъдат засегнати по-дълго от социалното дистанциране, или при работниците, които са изложени на риск да останат без работа. Резкият преход към по-цифровизирано общество и образование в домашни условия може да представлява особено предизвикателство за уязвимите ученици и студенти, които нямат достъп до цифрови решения и подкрепа вкъщи. Това включва и учащите се с увреждания. Необходими са специални грижи, за да се гарантира, че всички ученици и студенти придобиват основните умения, посочени в учебната програма, и че месеците на прекъсване, дължащо се на COVID-19, не водят до неравностойно положение през целия живот. Има риск от изостряне на вече съществуващите неравенства по отношение на основните умения, свързани със социално-икономическия и мигрантския произход. Кризата открои значението на по-нататъшното развитие на образователната система, за да се насърчи интелигентното и приобщаващо възстановяване и да се продължи по пътя към екологичния и цифровия преход.

                  (24)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за държавата препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. продължават да бъдат актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за премахване на мерките, свързани с настоящата криза.

                  (25)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Гарантирайки цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Германия ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (26)

                  Тясната координация между икономиките в Икономическия и паричен съюз е от основно значение за постигането на бързо възстановяване от икономическите последици на пандемията от COVID-19. Като държава членка, чиято парична единица е еврото, Германия следва да гарантира, че нейните политики са в съответствие с препоръките за еврозоната за 2020 г. и са координирани с тези на останалите държави членки, чиято парична единица е еврото, като същевременно се вземат предвид политическите насоки на Еврогрупата.

                  (27)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията извърши цялостен анализ на икономическата политика на Германия и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2020 г., на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Германия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Германия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

                  (28)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2020 г., като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

                  (29)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2020 г. и програмата за стабилност за 2020 г. Специфичните за държавата препоръки за 2020 г. отчитат необходимостта от справяне с пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване като необходима първа стъпка за коригиране на дисбалансите. Специфичните за държавата препоръки за 2020 г., които се отнасят пряко до макроикономическите дисбаланси, установени от Комисията съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, са отразени в препоръка 2 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Германия да предприеме следните действия през 2020 и 2021 г.:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да мобилизира подходящи ресурси и да укрепи устойчивостта на системата на здравеопазване, включително чрез въвеждане на електронни здравни услуги.

                  2.

                  Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да стимулира частните инвестиции, за да се ускори икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху устойчивия транспорт, чистите, ефикасни и интегрирани енергийни системи, цифровата инфраструктура и умения, жилищното настаняване, образованието и научните изследвания и иновациите. Да подобри цифровите публични услуги на всички нива и да насърчи цифровизацията в МСП. Да намали регулаторната и административната тежест за предприятията.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 24.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.