               23.8.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 298/140

      P8_TA(2017)0100
      Проучване относно измерването на емисиите в автомобилния сектор
      Препоръка на Европейския парламент от 4 април 2017 г. до Съвета и Комисията вследствие на проучването относно измерването на емисиите в автомобилния сектор (2016/2908(RSP))
      (2018/C 298/19)

         Европейският парламент,

                  —

                  като взе предвид член 226 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС),

                  —

                  като взе предвид Решение 95/167/ЕО, Евратом, ЕОВС на Европейския парламент, Съвета и Комисията от 19 април 1995 г. относно реда и условията за упражняване на правото на разследване на Европейския парламент (1),

                  —

                  като взе предвид своето Решение (EС) 2016/34 от 17 декември 2015 г. относно създаването на анкетна комисия по измерването на емисиите в автомобилния сектор, нейните правомощия, числен състав и срок на мандата (2),

                  —

                  като взе предвид Регламент (ЕО) № 715/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2007 г. за типово одобрение на моторни превозни средства по отношение на емисиите от леки превозни средства за превоз на пътници и товари (Евро 5 и Евро 6) и за достъпа до информация за ремонт и техническо обслужване на превозни средства (3),

                  —

                  като взе предвид Директива 2007/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 5 септември 2007 г. за създаване на рамка за одобрение на моторните превозни средства и техните ремаркета, както и на системи, компоненти и отделни технически възли, предназначени за такива превозни средства (4),

                  —

                  като взе предвид Директива 2008/50/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2008 г. относно качеството на атмосферния въздух и за по-чист въздух за Европа (5),

                  —

                  като взе предвид своята резолюция от 27 октомври 2015 г. относно измерването на емисиите в автомобилния сектор (6),

                  —

                  като взе предвид своята резолюция от 13 септември 2016 г. относно проучването относно измерването на емисиите в автомобилния сектор (7) (въз основа на междинен доклад A8-0246/2016),

                  —

                  като взе предвид окончателния доклад на анкетната комисия за измерване на емисиите в автомобилния сектор (A8-0049/2017),

                  —

                  като взе предвид проектопрепоръката на анкетната комисия за измерване на емисиите в автомобилния сектор,

                  —

                  като взе предвид член 198, параграф 12 от своя Правилник за дейността,

                  A.

                  като има предвид, че член 226 от ДЕС предоставя правно основание за създаването от Парламента на временна анкетна комисия за разследване на предполагаеми нарушения или лошо администриране при прилагането на правото на Съюза, без да се накърняват правомощията на националните юрисдикции или на юрисдикцията на ЕС, и като има предвид, че това представлява важен елемент от надзорните правомощия на Парламента;

                  Б.

                  като има предвид, че въз основа на предложение от Председателския съвет Парламентът реши на 17 декември 2015 г. да създаде анкетна комисия за разследване на твърдения за неизпълнение на задължението за прилагане на правото на Съюза по отношение на измерванията на емисиите в автомобилния сектор, и че Комисията ще внесе всякакви препоръки, които счита за необходими в тази област;

                  В.

                  като има предвид, че анкетната комисия започна своята работа на 2 март 2016 г. и прие своя окончателен доклад на 28 февруари 2017 г., като определи методологията и заключенията от своето разследване;

                  Г.

                  като има предвид, че пазарният дял на дизелови леки автомобили в Европейския съюз е нараснал през последните десетилетия до равнище, при което тези превозни средства представляват понастоящем повече от половината от новите леки автомобили, продавани в почти всички държави членки; като има предвид, че това трайно нарастване на пазарния дял на дизеловите превозни средства също е резултат от политиката на ЕС в областта на климата, тъй като дизеловата технология има предимство пред бензиновите двигатели по отношение на емисиите на CO2; като има предвид, че по време на горенето, дизеловите двигатели, в сравнение с бензиновите двигатели, произвеждат много повече замърсители, различни от CO2, които вредят пряко и в значителна степен на общественото здраве, като например NOx, SOx и прахови частици; като има предвид, че съществуват технологии за намаляване на тези замърсители и се разгръщат на пазара;

                  Д.

                  като има предвид, че понастоящем съществуващата технология има за цел да отговаря на стандартите Евро 6 за NOx за дизелови превозни средства, включително по отношение на реалните условия на движение и без отрицателно въздействие върху емисиите на CO2;

                  Е.

                  като има предвид, че най-добрите практики от САЩ, където съществуват по-строги стандарти за емисиите, прилагани за бензиновите и дизеловите превозни средства, както и по-строгите политики за прилагане, предлагат стандарт, към който ЕС следва да се стреми;

                  Ж.

                  като има предвид, че защитата на общественото здраве и околната среда, следва да бъдат споделяна обществена грижа и отговорност, за която всички заинтересовани страни, включително сектора на автомобилостроенето, имат важна роля;

                  1.

                  възлага на своя председател да предприеме необходимите мерки за оповестяване на окончателния доклад на анкетната комисия в съответствие с член 198, параграф 11 от Правилника за дейността на Европейския парламент и член 4, параграф 2 от Решение 95/167/ЕО, Евратом, ЕОВС;

                  2.

                  призовава Съвета и Комисията да гарантират, че заключенията от проучването и препоръките, произтичащи от тях, се изпълняват на практика, в съответствие с Решение № 95/167/ЕО, Евратом, ЕОВС;

                  3.

                  призовава Комисията да представи на Парламента в срок от 18 месеца след приемането на настоящата препоръка, както и редовно след това, подробен доклад относно действията, предприети от Комисията и държавите членки относно заключенията и препоръките на анкетната комисия;

                  4.

                  приканва своя председател да възложи на Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните, комисията по промишленост, изследвания и енергетика, комисията по вътрешния пазар и защита на потребителите и комисията по транспорт и туризъм да следят предприетите действия в отговор на заключенията и препоръките на анкетната комисия, в съответствие с чл. 198, параграф 13 от своя Правилник за дейността;

                  5.

                  приканва своя председател да възложи на комисията по конституционни въпроси да предприеме действия във връзка с препоръките на анкетната комисия по отношение на ограниченията на правото на разследване на Европейския парламент;

            Лабораторни изпитвания и действителни емисии

                  6.

                  призовава Комисията да промени вътрешната си структура, така че, по силата на принципа за колективна отговорност, портфейла на един комисар (и Генерална дирекция) да включва едновременно отговорността за законодателство в областта на качеството на въздуха и за политиките, насочени към източниците на емисии на замърсители; призовава за увеличаване на човешките и техническите ресурси, предназначени за превозни средства, автомобилни системи и технологии за контрол на емисиите в Комисията, и за Съвместния изследователски център (JRC) за по-нататъшно подобряване на собствения технически експертен опит;

                  7.

                  призовава Комисията за тази цел да промени вътрешната си структура и да промени разделението на отговорностите си, така че всички законодателни отговорности, поемани към момента от Генерална дирекция „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“(GROW) в областта на емисиите на превозните средства да бъдат прехвърлени на Генерална дирекция „Околна среда“ (DG ENV);

                  8.

                  призовава Комисията да гарантира, че са налице подходящите човешки ресурси и технически опит, както и съответното равнище на автономия в Съвместния изследователски център, включително мерки за запазване на подходящ опит с технологиите за превозните средства и емисиите и изпитването на превозните средства в организацията; отбелязва, че Съвместният изследователски център може да има допълнителни отговорности по проверка за изисквания във връзка с предложението за нов регламент за одобряването на типа и надзор на пазара;

                  9.

                  призовава всички резултати от изпитването на Съвместния изследователски център в пълния им размер и в неанонимизиран формат да бъдат предоставени на обществеността посредством база данни; призовава освен това лабораторията за емисиите от моторни превозни средства (VELA) на Съвместния изследователски център да докладва на надзорен съвет, който включва представители на държавите членки и организациите за опазване на околната среда и здравето;

                  10.

                  призовава съзаконодателите, във връзка с текущото преразглеждане на Регламент (ЕО) № 715/2007, да гарантират, че мерките по член 5, параграф 3 и член 14, които са предназначени да допълват или изменят определени несъществени елементи от законодателния акт, се приемат чрез делегирани актове, с цел да се осигури подходящ контрол от страна на Парламента и на Съвета, като в същото време се намалява възможността за неоправдани забавяния в приемането на тези мерки; решително се противопоставя на избора, ако тези мерки са приети с актове за изпълнение;

                  11.

                  призовава за бързо приемане на 3-тия и 4-ия пакет относно изпитването за емисии в реални условия на движение което да завърши регулаторната рамка за нова процедура за одобряване на типа, както и за бързото прилагане на настоящата рамка; припомня, че за изпитване на емисиите в реални условия на движение, за да бъдат ефективни по отношение на намаляването на различията между нивата на емисиите, измерени в лабораторията и по пътищата, спецификациите на изпитването и процедурите за оценка следва да бъдат определяни много внимателно и следва да обхващат широк диапазон от условия за управление, включително температура, натоварване на двигателя, скорост на превозното средство, надморска височина, вид на пътя и други параметри, които могат да бъдат срещнати при управление на превозно средство в Съюза;

                  12.

                  взема под внимание действията за отмяна срещу 2-рия пакет относно изпитването за емисии в реални условия на движение, инициирани от няколко града в ЕС на основание на това, че чрез въвеждане на нови прагове за емисиите на NOx, регламентът на Комисията променя съществен елемент от основен акт, което води до нарушение на съществено процесуално изискване, както и разпоредбите на Директивата за качеството на въздуха 2008/50/ЕО относно ограничаването на максимално допустимите равнища на емисии на азот от дизелови превозни средства;

                  13.

                  настоятелно призовава Комисията да преразгледа през 2017 г. коефициента на съответствие за изпитване на емисиите при реални условия за емисиите на NOx, както е предвидено от 2-рия пакет относно изпитването за емисии в реални условия на движение; призовава Комисията да продължава да преразглежда коефициента на съответствие ежегодно, в съответствие с развитието на технологиите, така че да го намали до 1 най-късно до 2021 г.;

                  14.

                  призовава Комисията да извърши преглед на приложимото право на Съюза, за да провери дали пускането на пазара на други системи на превозното средство или на други продукти биха могли да бъдат зависими от неподходящи процедури за изпитване, както в случая с емисиите от превозни средства, или в други области, в които също така има липса на усилия за надзор на пазара, и да представи подходящи законодателни предложения, с които да се гарантира прилагането на стандартите на вътрешния пазар;

                  15.

                  призовава Комисията да представи предложения за въвеждане на екологични инспекции на равнище ЕС, за да се следи за спазването на екологичните стандарти за продуктите, пределни стойности на емисиите, свързани с разрешителните за експлоатация, и правото на ЕС в областта на околната среда като цяло;

                  16.

                  призовава Комисията да продължи работата си по подобряването на показателите на преносимите системи за измерване на емисиите (PEMS), за да се подобри тяхната точност и намали маржът за грешка при тяхната употреба; счита, че що се отнася до праховите частици технологиите на преносимите системи за измерване на емисиите (PEMS) следва да могат да отчитат частици, чиито размер е по-малък от 23 нанометра, и че са най-опасните за общественото здраве;

                  17.

                  счита, че хоризонталните правила за създаването и функционирането на експертните групи на Комисията, приети от Комисията на 30 май 2016 г., представляват подобрение спрямо старите правила, например що се отнася до изискването за изготвянето на сериозни и пълни протоколи от заседанията; призовава Комисията да преразгледа тези правила, с цел да се засилят разпоредбите относно балансирания състав на експертните групи; призовава Комисията да приложи (актуализираните) хоризонтални правила строго и незабавно, както и да изготви доклад до Европейския парламент и Съвета за оценка на тяхното изпълнение;

                  18.

                  призовава списъците на участниците и протоколите от заседанията на комитетите в рамките на комитологията, като например техническия комитет по моторните превозни средства (TCMV) и експертните групи на Комисията, като например работната група по моторните превозни средства или относно емисиите при реални условия на движение — лекотоварни превозни средства (RDE-LDV), да бъдат предоставени на разположение на обществеността;

                  19.

                  настоятелно призовава държавите членки да гарантират наличието на по-голяма прозрачност по отношение на достъпа до документите от заседанията на техническия комитет по моторните превозни средства (TCMV) за техните национални парламенти;

                  20.

                  призовава Комисията значително да промени съществуващите политики на архивиране и съхраняване на информация, както и да гарантира, че докладните записки, междуведомствените комуникации, проектите и неофициалният обмен на информация в рамките на Комисията, държавите членки, Съвета и техните представители ще бъдат архивирани по подразбиране; изразява съжаление поради пропуските в публичните регистри, които са произтекли от един твърде ограничен обхват на документите, подбрани за архивиране, което изисква активна намеса, за да може документите да бъдат архивирани;

            Измервателно-коригиращи устройства

                  21.

                  счита, че въпреки че процедурата за изпитване на емисиите при реални условия ще сведе до минимум риска от използване на измервателно-коригиращи устройства, тя няма да попречи напълно на евентуалното прибягване до незаконни практики; затова препоръчва, в съответствие с подхода на американските органи, в одобрението на типа и изпитването за съответствие в експлоатация да бъде включена степен на непредвидимост, с цел да се предотврати използването на всякакви оставащи пропуски и да се осигури съответствие през целия жизнен цикъл на превозното средство; във връзка с това приветства протокола за изпитване на измервателно-коригиращите устройства, включен в „Насоките относно оценката на допълнителни технологии за контрол на емисиите и наличие на измервателно-коригиращи устройства“, приети от Комисията на 26 януари 2017 г. и приложими за превозни средства, които вече са пуснати на пазара; очаква националните органи на държавите членки бързо да приложат настоящия протокол в дейностите им по надзор на пазара и да проведат препоръчаното изпитване на превозни средства при непредвидими вариации на стандартните условия на изпитване, като например температура, скорост, натоварване на превозното средство и продължителност на изпитването, което може да включва изпитване „изненада“;

                  22.

                  отбелязва със загриженост, че официалното изпитване на емисиите на CO2 и разходът на гориво на превозните средства ще продължат да бъдат ограничени до процедура за изпитване на лекотоварните превозни средства (WLTP) в лабораторни условия, което означава, че незаконното използване на измервателно-коригиращи устройства продължава да бъде възможно и може да остане незабелязано; настоятелно призовава Комисията и държавите членки да създадат схеми за дистанционно наблюдение на парка — използване на крайпътно телеметрично оборудване и/или бордови сензори — с цел скрининг на екологичните показатели на пуснатия в експлоатация парк и за откриване на евентуални незаконосъобразни практики, които могат да доведат до несъответствия между показателите на хартия и в реалния свят;

                  23.

                  призовава Комисията да продължи да анализира причините, поради които по-строгите разпоредби за измервателно-коригиращите устройства в законодателството относно тежкотоварните превозни средства не са включени в законодателството за лекотоварните превозни средства;

                  24.

                  призовава Комисията да извърши вътрешен преглед, за да провери твърдението, че резултатите от научните изследвания на Съвместния изследователски център и притесненията, обсъдени в рамките на службите на Комисията във връзка с евентуални незаконни практики на производителите, не са достигнали до по-високите нива в йерархията; призовава Комисията да докладва за своите заключения пред Парламента;

                  25.

                  счита, че следва да бъде въведен ясен механизъм за докладване в рамките на Комисията, за да се гарантира, че когато бъдат идентифицирани несъответствия от Съвместния изследователски център (JRC), те ще бъдат съобщавани на всички съответни нива в йерархията на Комисията;

                  26.

                  призовава Комисията да възложи на Съвместния изследователски център (JRC) да извърши допълнително разследване, заедно с националните органи и независимите научноизследователски институти, относно подозрителните емисии при няколко коли, наблюдавани през август 2016 г.;

                  27.

                  призовава държавите членки да изискват от производителите на автомобили, във връзка с наскоро въведеното задължение за производителите на автомобили да разкриват своята базова и спомагателна технология за контрол на емисиите, да обяснят всяко ирационално поведение на емисии, наблюдавани при изпитване на превозните средства, и да докажат необходимостта да бъдат прилагани изключенията, посочени в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 715/2007; призовава държавите членки да споделят с Комисията и Парламента резултатите от своите разследвания и техническите данни от изпитванията;

                  28.

                  призовава Комисията строго да наблюдава прилагането от страна на държавите членки на изключения от използването на измервателно-коригиращи устройства; приветства, в тази връзка, методологията за техническата оценка на спомагателна технология за контрол на емисии, включена в Насоките на Комисията от 26 януари 2017 г.; призовава Комисията да започне производства за установяване на нарушение, при необходимост;

            Типово одобрение и съответствие в експлоатация

                  29.

                  призовава, в интерес на защитата на потребителите и околната среда, за бързото приемане на Предложението за регламент относно одобряването и надзора на пазара на моторни превозни средства и техните ремаркета (2016/0014(COD)) (8), който да замени настоящата рамкова директива за типово одобрение, както и за влизането му в сила не по-късно от 2020 г.; счита, че запазването на равнището на амбиция в първоначалното предложение на Комисията, по-специално по отношение на въвеждането на надзор на системата на ЕС, представлява абсолютният минимум за подобряване на системата на ЕС; освен това счита, че една по-всеобхватна и координирана система за одобрение на типа и надзор на пазара, включваща надзор от страна на ЕС, съвместни одити и сътрудничеството с националните органи и между тях, следва да бъде целта, която трябва да бъде постигната по време на междуинституционалните преговори по досието;

                  30.

                  счита, че единствено наличието на по-голям надзор на равнище ЕС може да се гарантира, че законодателството на ЕС относно превозните средства се прилага правилно и че дейностите по наблюдение на пазара в ЕС се извършват по ефикасен и ефективен начин; призовава Комисията да гарантира пълното и еднакво прилагане на новата рамка за одобряване на типа и наблюдение на пазара, както и за координиране на дейността на националните органи за надзор на пазара и органите по одобряване на типа и арбитраж в случай на спорове;

                  31.

                  призовава за драстично засилване на надзора на пазара, въз основа на ясно определени правила и по-ясно разпределение на отговорностите в новата рамка на ЕС за одобряване на типа, с цел да се създаде по-добра, ефективна и функционална система;

                  32.

                  счита, че в рамките на нова рамка на ЕС за одобрение на типа, надзорът на равнище ЕС следва да води до повторно изпитване, в подходящ мащаб, на превозните средства, системите, компонентите и отделните технически възли, които вече са пуснати на пазара, с цел да се провери дали съответстват на одобренията на типа и на приложимото законодателство, като се използва широк набор от изпитвания въз основа на подходящи статистически извадки, и да се инициират корективни мерки, изтегляния на превозните средства, отнемане на одобрения и административни глоби; счита експертните познания и умения на Съвместния изследователски център играят важна роля за изпълнението на тази задача;

                  33.

                  призовава Комисията и държавите членки да извършват оценка на практиката в САЩ на изхода от производствената линия и изпитването за съответствие в експлоатация на случаен принцип, както и да направят необходимите заключения по отношение на подобряването на техните дейности по надзор на пазара;

                  34.

                  предлага в случай на пътнически превозни средства, да се извършва наблюдение на пазара на случаен принцип, включително с неспецифицирани протоколи за изпитване, при най-малко 20 % от новите модели, пускани на пазара на Съюза всяка година, както и за представително количество на по-старите модели, за да се провери дали превозните средства отговарят на законодателството на Съюза в областта на безопасността по пътищата и околната среда; счита, че при избора на превозните средства, които да бъдат проверявани на равнището на Съюза, обоснованите жалби следва да бъдат проследявани, като следва да бъдат взети под внимание изпитванията от трети страни, данните от дистанционно наблюдение, докладите от периодичните технически проверки и друга информация;

                  35.

                  подчертава необходимостта от системно прилагане на съответствието на производството и на съответствието при експлоатация на превозните средства от страна на отговорните национални органи, което да бъде допълнително координирано и наблюдавано на равнището на ЕС; счита, че изпитванията за съответствие на производството и за съответствието при експлоатация следва да се извършват от страна на техническа служба, различна от тази, отговаряща за одобрението на типа на въпросния автомобил, и че вътрешните технически служби следва да бъдат изключени от извършване на изпитването за емисии за целите на одобрението на типа; настоятелно призовава държавите членки да изяснят веднъж завинаги кой орган е отговорен за наблюдението на пазара на тяхната територия, да гарантират, че този орган е наясно със своите отговорности и да уведомят Комисията за това; счита, че наличието на по-тясно сътрудничество и обмен на информация между органите за надзор на пазара на държавите членки и Комисията, включително относно националните планове за надзор на пазара, ще подобри общото качество на надзора на пазара в ЕС и ще даде възможност на Комисията да установи какви са слабостите в националните системи за надзор на пазара;

                  36.

                  счита, че по-задълбочената координация и провеждане на дискусии между органите по одобряване на типа и Комисията, под формата на форума, председателстван от Комисията, ще допринесат за насърчаването на добри практики, които имат за цел да гарантират ефективно и хармонизирано прилагане на разпоредбите относно типовото одобрение и надзора на пазара;

                  37.

                  счита, че възможността за независим пълен преглед на резултатите от изпитванията за одобряване на типа, включително данни от изпитвания при движение по инерция, ще подобри ефективността на рамката, както и че съответните данни следва да бъдат достъпни за съответните страни;

                  38.

                  призовава за адекватно и независимо финансиране на одобряването на типа, надзора на пазара и дейностите на техническите служби, например чрез създаването на структура за събиране на такси, чрез националните бюджети на държавите членки или чрез комбинация от двата метода; счита, че органите по одобряване на типа следва да бъдат отговорни за проверката на търговските и икономическите отношения, съществуващи между автомобилните производители и доставчиците, от една страна, и технически служби, от друга страна, с цел предотвратяване на конфликти на интереси;

                  39.

                  насочва вниманието към американската система за одобрение на типа, при която таксите, събирани от производителите за покриване на разходите за сертифициране и програмите за съответствие се изпращат на Министерството на финансите на САЩ, а Конгресът на САЩ, от своя страна, разпределя средствата между Агенцията за защита на околната среда (EPA) с цел изпълнение на нейните програми — като парадигма, която може да бъде полезна за подобряване на независимостта на системата на ЕС;

                  40.

                  призовава за бързото приемане, изпълнение и прилагане на четвъртия пакет за изпитване на емисии при реални условия, регулиращ използването на изчислителни системи за мониторинг на емисиите за проверки на съответствието в експлоатация и за изпитвания на трети страни; призовава Комисията да въведе мандат за Съвместния изследователски център да провежда изпитвания на емисиите с преносима система за измерване на емисиите като част от проверките на съответствието в експлоатация на европейско равнище в контекста на новата рамка за одобряване на типа;

                  41.

                  призовава съзаконодателите да установят, в предстоящия регламент относно одобряването и надзора на пазара на моторни превозни средства, мрежа за дистанционно отчитане в рамките на ЕС, за да упражнява мониторинг върху емисиите на автомобилния парк при реални условия и установяване на това кои са прекомерно замърсяващите превозни средства, с цел да се извършват целенасочени проверки на съответствието в експлоатация и да се проследяват автомобили, които биха могли да бъде незаконно модифицирани посредством хардуер (напр. плочи за изключване на рециркулация на отработили газове (EGR), премахване на филтъра за прахови частици за дизелов двигател (DPF) или на системите за селективна каталитична редукция (SCR)) или софтуерни промени (незаконни настройки с чип);

                  42.

                  призовава Комисията да използва делегираните ѝ правомощия, определени в член 17 на Директива 2014/45/ЕС относно периодичните прегледи за проверка на техническата изправност на моторните превозни средства и техните ремаркета, с цел да бъдат актуализирани методите за изпитване за периодичния технически преглед на автомобилите с оглед измерването на емисиите на NOx от леките автомобили;

                  43.

                  счита, че органите за надзор на пазара, органите по одобряването и техническите служби следва да изпълняват своите задължения; счита, че поради това те следва да подобряват непрекъснато и в значителна степен своята степен на компетентност, и за тази цел призовава за установяването на редовни независими одити на техния капацитет;

                  44.

                  призовава Комисията да разгледа възможността за въвеждането на задължително изискване за производителите да уведомяват Комисията за своя избор на техническа служба, за да се гарантира, че Комисията е напълно запозната с положението;

                  45.

                  призовава държавите членки да изискват от производителите на автомобили да оповестяват и обосновават своите стратегии относно емисиите пред органите по одобряване на типа, какъвто е например случаят с тежкотоварните превозни средства;

                  46.

                  призовава държавите членки да анализират дали „стандартните“ решения, предлагани от производителя за ремонт на превозни средства, оборудвани със системи с измамна цел, действително отговарят на разпоредбите относно емисиите, и призовава за извършването на проверки на случаен принцип върху новите превозни средства, които са били ремонтирани;

            Правоприлагане и санкции

                  47.

                  призовава за по-строго и по-ефективно прилагане на правилата за емисиите от превозни средства в ЕС; предлага структурата на управление относно емисиите от автомобили да бъде незабавно реформирана и приведена в съответствие с другите транспортни сектори;

                  48.

                  припомня, че правилата за измерване на емисии са определени за постигане на по-добро качество на въздуха, което преди това не е било постигано отчасти поради слабото правоприлагане и отчасти поради манипулиране от страна на някои производители на автомобили; счита, че съответните органи следва да вземат предвид емисиите от автомобилите и данните за качеството на въздуха, за да се прецени дали заложената цел е постигната;

                  49.

                  предлага създаването на постоянна международна рамка за сътрудничество относно емисиите, с оглед да се позволи на съответните органи да извършват обмен на информация и да провеждат съвместни дейности по контрол; подобни действия вече са въведени за други продукти в рамките на ЕС;

                  50.

                  настоятелно призовава Комисията да започне процедури за нарушение срещу държавите членки, които не са въвели ефективен надзор на пазара и национален режим за налагане на санкции за нарушения на правото на ЕС, така както се изисква от действащото законодателство;

                  51.

                  предлага Комисията да бъде оправомощена да налага на производителите на превозни средства ефективни, съразмерни и възпиращи административни глоби и да разпореди оздравителни и коригиращи действия, когато бъде установено несъответствие на техните превозни средства; счита, че евентуалните санкции следва да включват отнемане на одобрението на типа и въвеждане на програмите за изтегляне в целия ЕС;

                  52.

                  счита, че средствата, събирани от тези глоби, наложени на производителите на превозни средства, средствата, произтичащи от процедурите за нарушение, стартирани срещу държави членки за неспазване на законодателството на ЕС в областта на емисиите, и таксите за извънредно количество емисии за новите леки автомобили (бюджетен ред 711) следва да бъдат използвани като целеви приходи за определени проекти или програми на ЕС в областта на качеството на въздуха и опазването на околната среда, и не следва да намаляват вноските на държавите членки на основата на брутния национален доход в бюджета на ЕС; призовава за включването на необходимите разпоредби в съответното законодателство на Съюза за тази цел; предлага средствата от глобите да могат да се използват в част от държавите членки за обезщетяване на лицата, които са неблагоприятно засегнати от нарушението, и за други подобни действия в полза на потребителите;

                  53.

                  призовава държавите членки да гарантират, че разпоредбите за санкции при нарушаване от страна на производителите на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 715/2007 са ефективни, пропорционални и възпиращи, и се съобщават своевременно на Комисията;

                  54.

                  призовава държавите членки да прилагат по-енергични мерки вследствие на скандала с измамата относно емисиите; призовава държавите членки и техните органи по одобряване на типа да разгледат информацията относно основните и допълнителните стратегии за контрол на емисиите, които трябва да бъдат оповестявани от производителите на автомобили — за типово одобрените автомобили по Евро 5 и Евро 6, за които по време на програмите за изпитване са установени нерационални емисии, и да се провери тяхното съответствие с тълкуването от страна на Комисията на разпоредбите относно насоките за измервателни коригиращи устройства; призовава държавите членки да прилагат наличните санкции, когато това е уместно, включително програмите за задължително изтегляне и отнемане на одобрения на типа; призовава Комисията да гарантира координиран подход на програмите за изтегляне в целия ЕС;

                  55.

                  призовава държавите членки и Комисията да изяснят на засегнатите собственици на превозните средства дали съответните превозни средства трябва да бъдат ремонтирани и какви са правните последици, произтичащи от ремонтните дейности по отношение на спазването на законодателството относно емисиите, задълженията по отношение на техническите прегледи на превозните средства, данъчното облагане и последиците от една потенциална промяна в класификацията на превозното средство и др.;

                  56.

                  отбелязва, че е трудно да се събере информация за санкциите в държавите членки поради липсата на статистически данни на национално равнище; призовава Комисията и държавите членки да събират редовно статистически данни за това;

                  57.

                  призовава държавите членки и Комисията да засилят европейските механизми за изпълнение като например мрежата на Европейския съюз за прилагане и спазване на правото в областта на околната среда (IMPEL);

            Права на потребителите

                  58.

                  счита, че потребителите в ЕС, засегнати от скандала „Дизелгейт“, следва да бъдат компенсирани по подходящ начин и финансово от съответните производители на автомобили, както и че програмите за изтегляне, които бяха само частично изпълнени, не следва да се разглеждат като достатъчна форма на компенсация;

                  59.

                  призовава Комисията за тази цел да внесе законодателно предложение за създаването на система за колективни искове с цел да се създаде хармонизирана система за потребителите в ЕС, което ще сложи край на настоящата ситуация, при която липсва защита на потребителите в повечето държави членки; призовава Комисията да извърши оценка на съществуващите системи в рамките на ЕС и извън него, с цел да установи най-добри практики в тази област и да ги включи в законодателното си предложение;

                  60.

                  счита, че ако одобрение на тип превозно средство бъде оттеглено въз основа на несъответствие, собственикът на съответното превозно средство следва да бъде напълно компенсиран за покупката на това превозно средство;

                  61.

                  счита, че потребителите следва да имат право на подходящо обезщетение, когато се докаже, че първоначалните характеристики на превозното средство (например по отношение на разход на гориво, ефективност, трайност на компоненти, емисии и т.н.) са неблагоприятно засегнати от всички необходими технически поправки или модулации, изпълнявани в рамките на програмата по изтегляне на автомобили от производителя;

                  62.

                  призовава държавите членки да гарантират, че на потребителите се предоставя подробна и изчерпателна информация относно измененията, направени по време на програмите за изтегляне и проверките за поддръжка, с цел подобряване на прозрачността за потребителите и доверието в пазарите на леки автомобили;

                  63.

                  изразява съжаление във връзка с факта, че европейските потребители са третирани по-неблагоприятно от потребителите в САЩ; освен това отбелязва, че засегнатите потребители често получават неясна и непълна информация относно засегнатите превозни средства, задълженията за ремонт на превозното средство, както и последствията от това;

                  64.

                  изразява съжаление относно факта, че ЕС не разполага с единна, хармонизирана система, в рамките на която да могат да бъдат предприемани съвместни действия от страна на потребителите с оглед упражняване на правата им, като признава, че към днешна дата в много държави членки не съществува възможност за потребителите да вземат участие в подобни действия;

                  65.

                  подчертава, че след изтеглянето превозните средства трябва да съответстват на правните изисквания, предвидени в законодателството на ЕС; изтъква също така, че следва да бъдат обмислени и други форми на обезщетение освен програмите за изтегляне; за тази цел, призовава Комисията да извърши оценка на действащите в ЕС правила за защита на потребителите и да представи предложения по целесъобразност;

                  66.

                  подчертава, че е важно на потребителите да се предоставя реалистична, точна и надеждна информация относно разхода на гориво на техните автомобили и замърсяващите въздуха емисии с цел повишаване на осведомеността на потребителите и подпомагането им при вземането на информирани решения за покупка на автомобили; призовава за преразглеждане на Директивата относно етикетирането на леки автомобили (1999/94/ЕО), която следва да разглежда задължителното предоставяне на информация относно други замърсители на въздуха като NOx и прахови частици, в допълнение към информацията относно разхода на гориво и емисиите на CO2;

                  67.

                  призовава Комисията и държавите членки да предприемат всички необходими мерки, за да гарантират, че потребителите са справедливо и подходящо обезщетени, включително чрез механизми за колективна защита;

            Екологично чисти превозни средства

                  68.

                  призовава Комисията и компетентните органи на държавите членки да се ангажират в пълна степен и да прилагат стратегия за мобилност с ниски въглеродни емисии;

                  69.

                  призовава Комисията и държавите членки да направят оценка на ефективността на настоящите екологични зони в градовете, като се има предвид неуспехът на стандартите Евро за лекотоварни превозни средства в отразяването на действителните емисии в световен мащаб, както и да проучат ползата от въвеждането на маркировка или стандарт за превозните средства (превозни средства с най-ниски емисии (ULEV)), които отговарят на пределните стойности на емисиите в реални условия на движение;

                  70.

                  призовава Комисията и съзаконодателите да следват по-цялостен подход в своите политики за подобряване на екологичните показатели на автомобилите, за да се осигури напредък по отношение както на декарбонизацията, така и на целите за качеството на въздуха, например чрез насърчаване на прехода към алтернативно задвижване на двигателите на автомобилния парк;

                  71.

                  призовава Комисията, за тази цел, да преразгледа Директивата за чиста енергия за транспорта (2014/94/ЕС) и да представи проект за регламент относно стандартите за емисии на CO2 за автомобилния парк, който ще бъде пуснат на пазара от 2025 г. нататък, с включването на превозни средства с нулеви емисии (ZEV) и мандати за ULEV, които налагат поетапно нарастващ дял за превозни средства с нулеви емисии и превозни средства с най-ниски емисии в общия автомобилен парк с цел постепенното премахване на нови автомобили, които имат емисии на CO2 до 2035 г.;

                  72.

                  призовава Комисията и държавите членки да насърчават политики на екологосъобразни обществени поръчки, чрез закупуването на ZEV и ULEV от публични органи за техните автомобилни паркове или за (полу-) обществени програми за съвместното ползване на автомобили;

                  73.

                  призовава Комисията да извърши преглед на граничните стойности на емисиите, определени в приложение I към Регламент (ЕО) № 715/2007, с оглед на подобряването на качеството на въздуха в Съюза и постигане на нивата на качество на атмосферния въздух в ЕС, както и нивата, препоръчани от СЗО, както и представи най-късно до 2025 г., по целесъобразност, предложения за нови неутрални отношение на технологиите гранични стойности на емисиите по Евро 7, приложими за всички превозни средства от категории M1 и N1, предлагани на пазара на Съюза.

                  74.

                  призовава Комисията да разгледа възможността за преразглеждане на Директивата относно екологичната отговорност (2004/35/ЕО), за да бъдат добавени екологичните щети, причинени от замърсяване на въздуха поради нарушаване от страна на автомобилните производители на законодателството на ЕС за емисиите от автомобили; счита, че ако производителите на автомобили могат да бъдат подведени под финансова отговорност за компенсиране на вредите за околната среда, причинени от тях, може да се очаква повишаване на равнището на превенция и предпазливост;

                  75.

                  призовава Комисията да работи с държавите членки, за да гарантира, че никой редови работник от автомобилния сектор не страда в резултат на скандала с емисиите; за тази цел държавите членки и производителите на автомобили следва да координират и насърчават плановете за професионално обучение, за да се гарантира, че редовите работници, чието равнище на заетост беше отрицателно засегнато от скандала с емисиите, ще се ползват от цялата необходима защита и възможности за обучение, за да се гарантира, че уменията им могат да бъдат използвани примерно за устойчиви видове транспорт;

            Правомощия и ограничения на анкетната комисия

                  76.

                  настоятелно призовава Съвета и Комисията да се ангажират с навременното приключване на преговорите относно предложението за регламент на Европейския парламент относно реда и условията за упражняване на правото на разследване на Европейския парламент и за отмяна на Решение № 95/167/ЕО, Евратом, ЕОВС;

                  77.

                  счита, че е от съществено значение за упражняването на демократичен контрол върху изпълнителната власт, на Парламента да бъдат предоставени правомощия за разследване, които да съответстват на тези на националните парламенти на държавите — членки на ЕС; счита, че за да упражнява тази роля на демократичен контрол Парламентът трябва да разполага с правомощия да призовава свидетели и да принуди свидетеля да се яви, както и да принуди представянето на документи; счита, че за да могат да бъдат упражнявани тези права държавите членки трябва да се съгласят да приложат санкции срещу лица за неявяване или за непредставяне на документи в съответствие с националното право, уреждащо националните парламентарни разследвания; изразява отново подкрепата на Парламента за позицията, изложена в доклада от 2012 г. по този въпрос;

                  78.

                  счита, че правомощията на анкетните комисии на Парламента следва да бъдат съобразени в по-голяма степен с тези на националните парламенти, по-специално за гарантиране на ефективното призоваване и участие на физическите лица и прилагането на санкции в случай на отказ за сътрудничество; призовава Комисията и държавите членки да подкрепят свързаните с това разпоредби в настоящото предложение на Парламента;

                  79.

                  призовава Комисията да преразгледа спешно Кодекса за поведение на членовете на Комисията, така че да бъдат включени разпоредби относно отчетността на бившите членове на Комисията в рамките на обхвата на разследване, извършено от анкетна комисия за изготвянето на политиките и законодателството, което беше извършено по време на техния мандат;

                  80.

                  изисква от Комисията да използва този срок между решението в пленарна зала за създаване на анкетна комисия и действителното начало на работата й, за да подготви първоначален набор от документи, които са свързани с мандата на анкетната комисия, така че предоставянето на информация да може да се извърши по-бързо, като по този начин се улесни работата на анкетната комисия от самото начало; предвид това счита, че правилата за архивиране и предаване на документи в Комисията следва да бъдат преразгледани и подобрени, за да се улеснят бъдещите запитвания;

                  81.

                  предлага създаването от страна на Комисията на единна точка за контакт за връзки с анкетните комисии на Парламента, по-специално когато са засегнати няколко генерални дирекции, с цел улесняване на потока на информация, от една страна, и продължаването на добрите практики, установени до момента, от друга страна;

                  82.

                  отбелязва, че в няколко скорошни анкетните комисии и специални комисии, Комисията и Съветът в някои случаи не са успели да предоставят исканите документи, а в други случаи са предоставили исканите документи едва след дълги забавяния; счита, че трябва да съществува механизъм за отчетност, въведен с цел да се осигури незабавното и гарантирано предаване на документите на Парламента, изисквани от анкетната комисия или специалната комисия и до които има право на достъп;

                  83.

                  призовава Комисията да подобри капацитета си за обработване на исканията за документи от анкетните комисии, както и от журналисти и граждани съгласно съответните приложими правила за достъп до документи, който да бъде осигурен навременно и да е с приемливо ниво на качество; настоятелно призовава Комисията да публикува тези документи в първоначалния им формат и да се въздържа от преобразувания, отнемащи време, които биха могли да доведат до промени на формата, както и от преобразувания на формата; наред с това, възлага на Комисията да гарантира, че информация, която се съхранява в машинно-четим формат, например база данни, също така се предоставя в машинно-четим формат;

                  84.

                  отбелязва, че е отговорност на анкетната комисия да извършва преценка дали дадена информация, попадаща в приложното поле на искането, е от значение за работата на комисията; отбелязва, че тази задача не следва да се предопределя от получателя на искането за подобен документ; възлага на Комисията да отразява правилно тази отговорност в своите насоки по отношение на исканията за достъп до документи;

                  85.

                  настоятелно призовава държавите членки да изпълнят своите правни задължения по отношение на анкетните комисии, както е установено в Решение № 95/167/ЕО, Евратом, ЕОВС, и по-специално член 3 от него; също така ги призовава, предвид установяването на значителни закъснения при отговора, за подпомагане на анкетните комисии, по начин, който да зачита принципа на лоялното сътрудничество, както е предвидено в член 4, параграф 3

                  86.

                  призовава тези държави членки, които са предприели извършването на национално разследване за замърсяващите емисии от леките автомобили, да предоставят на Комисията и Парламента незабавно пълните набори от данни и резултатите от техните разследвания;

                  87.

                  счита, че първата част от мандата на комисията следва да бъдат посветена на събирането и анализа на писмените доказателства, преди началото на публичните изслушвания; счита, че е полезно да се установи „време за размисъл“ между края на изслушванията и изготвянето на окончателния доклад, така че събирането на доказателства може да бъде приключено, те да бъдат правилно анализирани и включени изцяло в доклада;

                  88.

                  счита, че 12-месечният срок на анкетни комисии е произволен и често недостатъчен; счита, че членовете на анкетните комисии са в най-добрата позиция, за да определят дали продължителността на дадено разследване следва да бъде удължена и, ако да — за какъв период от време;

                  89.

                  отбелязва, че в член 198 от Правилника за дейността на Европейския парламент следва да се определя по-ясно когато следва да започне срокът за дадена анкетна комисия; предлага да има достатъчно гъвкавост, за да се гарантира, че е налице достатъчно време за извършване на разследвания; призовава работата на анкетната комисия да започне едва когато исканите документи са получени от институциите на ЕС;

                  90.

                  счита, че междинният доклад не трябва задължително да се включва в бъдещите мандати, за да не предопределя окончателните заключения от разследването;

                  91.

                  счита, че в бъдеще анкетните комисии следва да бъдат организирани по различен начин, за да се гарантират по-голяма ефикасност и ефективност при организирането и провеждането на работата на комисиите, по-специално по време на публичните изслушвания;

                  92.

                  подчертава, че вътрешният административен правилник на Парламента е приведен в съответствие с установената практика на постоянните комисии и поради това често не е подходящ за ad-hoc и временния характер на дадена анкетна комисия, която действа в условията на необичайни обстоятелства, с много специфичен обхват и в рамките на ограничен период от време; счита, следователно, че разработването на определен набор от правила, свързани с ефективното функциониране на анкетни комисии във връзка с провеждането на изслушвания и мисии, например по начин, който да гарантира справедливо политическо представителство, ще подобри ефективността; счита, че съществува риск финансовите ограничения да могат да попречат на анкетните комисии от изслушване на всички експерти, които се считат за необходими, за да може комисията да изпълнява задължението си; счита, че вътрешните срокове за разрешения за изслушвания и командировки следва да станат по-гъвкави;

                  93.

                  счита, че анкетните комисии следва да имат приоритетен достъп и специално предназначени за тях ресурси в съответните служби на Парламента, за да може той по-специално да разглежда исканията за проучвания, брифинги и др. в рамките на срока, предвиден в Правилника за дейността му;

                  94.

                  отбелязва, че настоящите правила за достъп до класифицирана информация и друга поверителна информация, предоставяна от Съвета, Комисията или държавите членки на Парламента във връзка с дадено разследване, не осигуряват пълна правна яснота, но обикновено се тълкуват като изключване на акредитирани парламентарни сътрудници (АПС) от преглеждането и анализа на некласифицирана „друга поверителна информация“ в обезопасена читалня; отбелязва, че някои от членовете са установили, че това правило е пречка за ефективното и задълбочено преглеждане на такива документи в рамките на ограниченото време на разположение на анкетните комисии и че комисията TAXE 2 (Специална комисия относно данъчните постановления и други мерки, сходни по естество или въздействие), по време на която беше временно и по изключение предоставен достъп на АПС, успя да използва тези ресурси по един по-всеобхватен и ефективен начин; поради това призовава, при едно предоговаряне на Междуинституционалното споразумение, за въвеждането на ясно формулирана разпоредба, която да гарантира правото на достъп до документи за АПС въз основа на принципа „необходимост да се знае“, в тяхната роля за подпомагане на членовете на ЕП; настоятелно призовава компетентните органи да ускорят предоговарянето на тази точка, за да не се възпрепятства ефективността и ефикасността на бъдещите и текущите парламентарни разследвания;

            o
      o o

                  95.

                  възлага на своя председател да предаде настоящата препоръка и окончателния доклад на анкетната комисия на Съвета, на Комисията и на парламентите на държавите членки.

         (1)  ОВ L 113, 19.5.1995 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 10, 15.1.2016 г., стр. 13.

         (3)  ОВ L 171, 29.6.2007 г., стр. 1.

         (4)  ОВ L 263, 9.10.2007 г., стр. 1.

         (5)  ОВ L 152, 11.6.2008 г., стр. 1.

         (6)  Приети текстове, P8_TA(2015)0375.

         (7)  Приети текстове, P8_TA(2016)0322.

         (8)  Вж. също Приети текстове от 4.4.2017 г., P8_TA(2017)0097.


title: Препоръка на Съвета от 14 май 2018 година относно икономическата политика на еврозоната

text:
               25.5.2018

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 179/1

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 май 2018 година
   относно икономическата политика на еврозоната
   (2018/C 179/01)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               Икономическата експанзия в еврозоната продължава и става все по-широкообхватна в различните държави. Възстановяването се дължи най-вече на вътрешното търсене, а частното потребление, което е основният двигател на растежа и инвестициите, се увеличава. Равнището на заетост продължи да нараства през цялата 2016 г. и през първото полугодие на 2017 г. Равнището на безработица значително намаля, но все още е над нивата през 2008 г. Същевременно възстановяването в еврозоната се характеризира с ниска същинска инфлация и слаб ръст на заплатите, голям излишък по текущата сметка и трайно ниски, макар и подобряващи се инвестиционни нива. По-специално слабото нарастване на заплатите изглежда се дължи на продължаващата стагнация на пазара на труда в някои икономики, на очакванията за ниска инфлация, които се отчитат при договарянето на заплатите, както и на ниския ръст на производителността. Реалните доходи на домакинствата са се увеличили, но все още са под равнищата от 2008 г. в много държави. Продължава да има различия между държавите членки от еврозоната по отношение на брутния вътрешен продукт (БВП) на глава от населението и равнищата на безработица. Процентът на дълготрайната и младежката безработица е все още висок, а бедността, социалното изключване и неравенството продължават да будят сериозна загриженост в няколко държави членки.

               (2)

               Като цяло въз основа на анализ на икономическите показатели за еврозоната изглежда уместно да продължат да се подкрепят търсенето, инвестициите и растежът на заплатите, без да има риск от предизвикване на инфлационен натиск, като същевременно се насърчават вътрешното и външното балансиране на икономиката и икономическото и социалното сближаване и се увеличава потенциалът за растеж. Същевременно, както е посочено в доклада за механизма за предупреждение, приет от Комисията на 22 ноември 2017 г., има признаци за нововъзникващи дисбаланси, напр. на жилищния пазар в някои държави членки, които трябва да се следят отблизо

               (3)

               Продължават да съществуват значителни дисбаланси в еврозоната. Въпреки че е постигнат голям напредък сред държавите, които са нетни длъжници, по отношение на коригирането на външните им дисбаланси, в някои държави кредитори продължава да има големи излишъци по текущата сметка, което показва недостиг на съвкупно търсене като цяло. В резултат на това през 2016 г. еврозоната има излишък в размер на 3,3 % от БВП, който се предвижда да спадне до 2,9 % от БВП през 2019 г. Нетната международна инвестиционна позиция на най-задлъжнелите държави членки се подобрява бавно и все още са необходими непрестанни усилия за трайно балансиране на икономиката. Държавите, които са имали големи дефицити по текущата сметка за дълъг период от време, все още имат големи отрицателни нетни международни инвестиционни позиции, обикновено съчетани с голям частен или държавен дълг, и представляват източник на уязвимост. Същевременно в държавите с големи излишъци по текущата сметка също са необходими усилия в подкрепа на вътрешното търсене и потенциалния растеж, а оттук и на балансирането на еврозоната.

               (4)

               Ръстът на заплатите и създаването на работни места допринасят за икономическото възстановяване в еврозоната, като подкрепят съвкупното търсене, намаляват неравенствата и спомагат за осигуряването на висок стандарт на живот в еврозоната. Ефикасните механизми за определяне на заплатите следва да гарантират, че заплатите са диференцирани в зависимост от страната и от специфичните за сектора условия и съобразно промените в производителността. Следното би могло да спомогне за ускоряване на процеса на балансиране на икономиката на еврозоната: изпълнението на структурни реформи, които повишават производителността, и подобряването на качеството и състава на публичните разходи с цел подкрепа на инвестициите във всички държави; насърчаването на растежа на заплатите при зачитане на ролята на социалните партньори; и по-динамичното търсене в държавите нетни кредитори, както и прилагането на мерки, които ограничават растежа на разходите за труд за единица продукция в държавите, които са нетни длъжници, и са насочени към подобряване на тяхната конкурентоспособност.

               (5)

               Последователността и балансът на цялостното съчетание от политики на еврозоната, в това число паричните, фискалните и структурните политики, са от решаващо значение, за да се гарантира стабилен и устойчив икономически растеж. През последните години в паричната политика се прибягна до нови неконвенционални инструменти за постигане на целта на Европейската централна банка за инфлацията в средносрочен план, като по този начин се подкрепяха и растежът и създаването на работни места. Паричната политика и икономическите промени налагат необходимостта от съсредоточаване върху фискалните и структурните политики. За да се подкрепи потенциалът за растеж на икономиките на държавите членки от еврозоната, са необходими подходящи фискални политики и насочване на вниманието към структурните реформи.

               (6)

               Засилената координация на националните фискални политики, основана на общи правила, е от основно значение за постигането на подходяща съвкупна фискална позиция на еврозоната и за нормалното функциониране на паричния съюз. Общите фискални правила имат за цел да осигурят устойчивостта на дълга на национално равнище и същевременно да предоставят възможност за макроикономическо стабилизиране. Следователно фискалните позиции на държавите членки и съвкупната фискална позиция на еврозоната трябва да съчетават целта за гарантиране на дългосрочната устойчивост на националните публични финанси с целта за краткосрочно макроикономическо стабилизиране както на национално равнище, така и на равнището на еврозоната. Предвид настоящия широкообхватен икономически растеж в еврозоната и въпреки трайните последици от кризата в някои области, все още изглежда уместно през 2018 г. за еврозоната да се възприеме неутрална като цяло фискална позиция на съвкупно равнище. Необходимо е подходящо диференциране на фискалните корекции в държавите членки от еврозоната, като се вземат предвид фискалното пространство и разпространението на ефекти между държавите. Същевременно подобряването на икономическите условия води до необходимост от възстановяване на фискалния резерв, като продължи да се засилва потенциалът за растеж на икономиките на държавите членки от еврозоната.

               (7)

               Решителното подобряване на състава и управлението на националните бюджети както по отношение на приходите, така и по отношение на разходите, включително чрез пренасочване на ресурси към инвестиции в материални и нематериални активи, ще увеличи въздействието на публичните бюджети върху растежа и ще повиши производителността в дългосрочен план. Подобренията във функционирането на националните фискални рамки и доброто управление на прегледите на разходите целят осъществяването на надеждни и благоприятстващи растежа фискални политики.

               (8)

               Добре изградената структура на данъчното облагане е ключов фактор за насърчаване на растежа и заетостта, а също така допринася за намаляване на неравенството. Опростяването и модернизирането на данъчните системи и борбата с данъчните измами, отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци са от съществено значение за това данъчните системи да станат по-ефикасни и по-справедливи. Това може да освободи ресурси за публични инвестиции и, наред с останалото, за образование и здравеопазване и да допринесе за подпомагане на общите инвестиции, качествената заетост и икономическото и социалното сближаване. По-специално мерките срещу агресивното данъчно планиране са от съществено значение за осигуряване на държавните приходи, възпрепятстване на нарушаването на конкуренцията между дружествата, запазване на социалното сближаване и борба с увеличаващите се неравенства. Общата консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД) ще допринесе за борбата с избягването на данъци, като същевременно ще подобри единния пазар за предприятията.

               (9)

               Структурните и институционалните особености на пазарите на труда и на продуктовите пазари и добре функциониращите публични администрации са важни фактори, влияещи на икономическата устойчивост, както и на цикличното, реалното и социалното сближаване в държавите членки от еврозоната. Устойчивите икономически структури предотвратяват шокове, които биха имали значителни и трайни въздействия за доходите и заетостта в държавите членки и в еврозоната. По този начин те намаляват икономическите колебания и създават благоприятна среда за устойчив и приобщаващ растеж. По-доброто координиране при изпълнението на структурните реформи, по-специално на тези, които са предвидени в специфичните за всяка държава препоръки, може да породи разпространение на положителни ефекти между държавите членки и да засили положителните последици от тях.

               (10)

               Добре функциониращите пазари на труда и системите за социална закрила са важна основа за приобщаващ икономически растеж, за намаляване на неравенството и за устойчивост на националните икономики и на еврозоната като цяло. С цел да се постигне по-голямо сближаване в тази област, в европейския стълб на социалните права, прокламиран от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г., са определени 20 основни принципа, които са включени в три основни глави: i) равни възможности и достъп до пазара на труда; ii) справедливи условия на труд; и iii) социална закрила и приобщаване.

               (11)

               Въпреки постигнатия напредък в реформите за подобряване на капацитета за адаптиране на пазарите на труда, в еврозоната все още съществуват значителни различия, които продължават да затрудняват доброто ѝ функциониране. Добре разработените политики на пазара на труда, които са напълно интегрирани в системите за социална закрила, могат да подпомогнат преходите от едно работно място към друго и повторната интеграция на пазара на труда, да намалят сегментацията на пазара на труда, да осигурят ефективно автоматично стабилизиране, както и да насърчават равни възможности за всички и икономическо и социално сближаване. Добре планираното гъвкаво работно време може да спомогне за смекчаване на шоковете. Ефективното и навременно активиране на безработните лица, които могат да участват на пазара на труда, може да се постигне чрез предоставяне на индивидуализирана подкрепа за търсене на работа, обучение и преквалификация, като същевременно се осигури закрила за лицата, които не могат да участват на пазара на труда. Възникващите нови форми на заетост и новите видове договори са съпроводени от предизвикателства, свързани със сигурността на работното място и социалната закрила. В този контекст законодателството в областта на защитата на заетостта трябва да предвижда справедливи и достойни условия на труд за всички работници.

               (12)

               Ефективните системи за социална закрила са от решаващо значение за насърчаване на приобщаващи пазари на труда и осигуряване на подходящо подпомагане на доходите и на подходящи мерки за социално подпомагане чрез достъп до качествени услуги. Пенсионните реформи и политиките за равновесие между професионалния и личния живот също са от ключово значение за стимулиране на участието на пазара на труда. Ненужните ограничения пред професионалната, отрасловата и географската мобилност на работниците в областта на заетостта и системите за социална закрила следва да бъдат отменени.

               (13)

               Достъпът до висококачествено образование и обучение е от жизненоважно значение, за да се осигурят равни възможности и да се преодолеят несъответствията между търсените и предлаганите умения. Подходящите инвестиции в човешки капитал посредством системите за образование и обучение, които подобряват ученето през целия живот и гарантират, че уменията отговарят на настоящите и бъдещите нужди на пазара на труда, играят ключова роля в подобряването на капацитета за адаптиране на икономиката и реалното сближаване в дългосрочен план. Инвестициите в умения също така могат да стимулират иновациите и да повишат производителността и конкурентоспособността в допълнение към това, че улесняват социалното приобщаване и мобилността.

               (14)

               Реформите на продуктовия пазар, които увеличават конкуренцията, и реформите за подобряване на бизнес средата и качеството на институциите (включително ефективна съдебна система, която улеснява правоприлагането) насърчават устойчивостта на икономиката в държавите членки и в еврозоната като цяло. По-нататъшната интеграция на единния пазар се доказа като основен двигател на растежа и сближаването между държавите членки. Единният пазар все още има значителен неизползван потенциал и е необходим значителен напредък за завършването му. Навременното въвеждане и по-доброто прилагане на съществуващото законодателство също са от ключово значение за реализирането на ползи от единния пазар. Единният пазар на услугите (включително във финансовия и цифровия сектор, енергетиката и транспорта) е предстоящото предизвикателство. Вниманието обаче следва да бъде насочено и към пазарите на стоки, за да се избегне евентуална сегментация на пазара. Цифровият единен пазар следва да допринесе за завършването на правната среда, за да се ускори цифровизацията на икономическите дейности като това е необходима стъпка за подобряване на резултатите на продуктовите пазари и конкурентоспособността в световен мащаб. Ето защо да доведем докрай и да изпълним различните стратегии за единния пазар до 2018 г. продължава да бъде обща цел.

               (15)

               Въпреки че цялостната устойчивост на банковия сектор в еврозоната се увеличи в периода след кризата и банковото кредитиране отново започна да се повишава, продължава да има слабости и те трябва да бъдат преодолени. Банките се сблъскват с ниска рентабилност. Необходимостта от адаптиране на бизнес моделите на банките, условията на ниски лихвени проценти и увеличаването на конкуренцията от други форми на финансиране продължават да оказват натиск върху рентабилността на банките. Поради това са необходими по-нататъшни усилия, за да се гарантира тяхната устойчивост в дългосрочен план. Високите съотношения на необслужваните кредити са се стабилизирали в почти всички по-засегнати държави членки от еврозоната или намаляват, макар напредъкът да е бавен и неравномерен между банките. Високите съотношения на необслужваните кредити възпрепятстват способността на банките да отпускат кредити, спъват предаването на паричната политика и капацитета за адаптиране на икономиката. Освен това те са източник на уязвимост за банковата система като цяло и трябва да бъдат разгледани на национално равнище и на равнището на Съюза, както е посочено в плана за действие за справяне с необслужваните кредити в Европа, установен в заключения на Съвета от 11 юли 2017 г. („план за действие от юли 2017 г.“). Както обяви в своето съобщение от 11 октомври 2017 г. относно банковия съюз, Комисията понастоящем работи по изготвянето на цялостен пакет от мерки за намаляване на текущото равнище на необслужвани кредити, както и за намаляване на риска от бъдещо натрупване на необслужвани кредити.

               (16)

               С цел укрепване на институционалната структура на икономическия и паричен съюз (ИПС) като приоритет е необходимо да бъде завършен банковият съюз и да бъде постигнат напредък по отношение на съюза на капиталовите пазари. Постигнат е съществен напредък в изграждането на банковия съюз, но той все още не е завършен. В съответствие с пътната карта с оглед на приключване на изграждането на банковия съюз, набелязана в заключенията на Съвета от 17 юни 2016 г. („пътна карта от юни 2016 г.“), ще продължи работата по завършване на изграждането на банковия съюз по отношение на намаляване и поделяне на рисковете, включително чрез европейска схема за застраховане на депозитите и влизането в действие на общия механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране до края на преходния период за фонда, определен в Регламент (ЕС) № 806/2014 на Европейския парламент и на Съвета (3). С неотдавнашното съобщение на Комисията относно завършването на банковия съюз се прави опит да се очертае пътят относно това как може да бъде постигнато споразумение относно завършването на банковия съюз. Усилията за допълнително намаляване на риска и за подобряване на управлението на риска в банките трябва да продължат. В този контекст бързите действия за постигане на споразумение относно регулаторния пакет, предложен от Комисията през ноември 2016 г., са от основно значение, както и по-нататъшният напредък по намаляването на необслужваните кредити и работата за постигане на напредък в поделянето на риска в съответствие с пътната карта от юни 2016 г.

               (17)

               Бялата книга на Комисията за бъдещето на Европа от 1 март 2017 г. очерта възможните сценарии за бъдещето на Съюза. Освен това Комисията допринесе с поредица от документи за размисъл, включително eедин от 31 май 2017 г. относно задълбочаването на ИПС въз основа на доклада на петимата председатели от 22 юни 2015 г. със заглавие „Завършване на европейския икономически и паричен съюз“ и предлага цялостна визия и последователни стъпки за завършване на изграждането на ИПС. Комисията направи допълнителни предложения през есента на 2017 г.

               (18)

               С Комитета по заетостта и Комитета за социална закрила беше проведена консултация относно аспектите на настоящата препоръка, свързани със заетостта и социалните въпроси,

         ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат за периода 2018—2019 г., заедно и поотделно, в рамките на Еврогрупата следните действия:

               1.

               Да провеждат политики, които спомагат за устойчив и приобщаващ растеж и подобряват устойчивостта, балансирането на икономиката и сближаването. Да осъществят значителен напредък по завършването на единния пазар, по-специално в сектора на услугите, включително във финансовия и цифровия сектор, енергетиката и транспорта, inter alia като извършват съответните реформи на продуктовия пазар на национално равнище. Предвид положителните циклични условия, всички държави членки следва да дадат приоритет на реформите, които повишават производителността и потенциала за растеж, подобряват институционалната среда и бизнес средата, премахват пречките пред инвестициите и стимулират иновациите, подкрепят създаването на качествени работни места и намаляват неравенството. Държавите членки, които имат дефицит по текущата сметка или висок външен дълг, следва допълнително да се стремят да ограничат ръста на разходите за труд за единица продукция и да целят подобряване на своята конкурентоспособност. Държавите членки с големи излишъци по текущата сметка следва освен това да създават условия за насърчаване на ръста на заплатите при зачитане на ролята на социалните партньори и като приоритет да предприемат мерки, които стимулират инвестициите и подкрепят вътрешното търсене и потенциала за растеж, като по този начин се улеснява балансирането на икономиката.

               2.

               Да осигуряват планирана, като цяло неутрална обща фискална позиция за еврозоната, като се допринася към балансирано съчетание от политики. Да постигнат подходящ баланс между осигуряването на устойчивост на публичните финанси, по-специално когато дългът е висок, и подпомагането на икономиката, при пълно зачитане на Пакта за стабилност и растеж и като се отчита фискалното пространство и разпространението на ефектите в държавите членки. Да използват подобряването на икономическите условия за възстановяване на фискалния резерв, като същевременно продължат да засилват потенциала за икономически растеж. Да гарантират ефективното функциониране на националните фискални рамки. Да изпълняват политики, които подкрепят инвестициите и подобряват качеството и състава на публичните финанси, включително като използват прегледите на разходите и въвеждат справедливи и благоприятстващи растежа данъчни структури. Да приемат и прилагат мерки за намаляване на преференциалното данъчно третиране на дълга в данъчното облагане и за борба с агресивното данъчно планиране, за да се гарантират равнопоставени условия, да се осигури справедливо третиране на данъкоплатците и да се защитят публичните финанси и стабилност в рамките на еврозоната. Това включва продължаването на работата по ОКООКД.

               3.

               Да прилагат реформи, които насърчават създаването на качествени работни места, равни възможности и достъп до пазара на труда, справедливи условия на труд и социална закрила и приобщаване. Реформите следва да целят: i) надеждни трудови договори, които осигуряват гъвкавост и сигурност за работещите и работодателите, в съчетание с подходяща подкрепа по време на преходи от едно работно място към друго, като същевременно се избягва сегментацията на пазара на труда; ii) качествени, ефикасни и приобщаващи системи за образование и обучение през целия живот, които са насочени към съчетаване на уменията с нуждите на пазара на труда; iii) ефективни активни политики по заетостта, които насърчават участието на пазара на труда; iv) устойчиви и адекватни системи за социална закрила, които допринасят през целия жизнен цикъл за социалното приобщаване и интеграцията на пазара на труда и отговарят на новите форми на заетост и трудови правоотношения; v) гладка трудова мобилност между работни места, сектори и местоположения; vi) ефективен социален диалог и договаряне на заплатите на съответното равнище съобразно националните специфики; vii) изместване на данъчната тежест от труда, особено за групите с ниски доходи и вторите работещи членове на домакинството.

               4.

               В съответствие с пътната карта от юни 2016 г. да продължат работата по завършване на банковия съюз по отношение на намаляването и поделянето на рискове, включително чрез европейска схема за застраховане на депозитите, като гарантират влизането в действие на общия механизъм за подкрепа за Единния фонд, в съответствие с договореното. Да укрепят допълнително европейската регулаторна и надзорна рамка, за да се предотврати натрупването на рискове. Да предприемат мерки за съществено намаляване на равнищата на необслужваните кредити въз основа на плана за действие от юли 2017 г., и да насърчават системното намаляване на задлъжнялостта в държавите членки с голям размер на частния дълг. Да доразвиват съюза на капиталовите пазари с цел подпомагане на растежа на реалната икономика, като същевременно се осигурява стабилността на финансовия пазар.

               5.

               Да постигнат бърз напредък по завършването на ИПС, като отчитат стартираните през есента на 2017 г. инициативи на Комисията, при пълно зачитане на вътрешния пазар на Съюза и при отвореност и прозрачност спрямо държавите членки извън еврозоната.

      Съставено в Брюксел на 14 май 2018 година.

            За Съвета

            Председател

         Е. ЗАХАРИЕВА

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Регламент (ЕС) № 806/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 15 юли 2014 г. за установяването на еднообразни правила и еднообразна процедура за преструктурирането на кредитни институции и някои инвестиционни посредници в рамките на Единния механизъм за преструктуриране и Единния фонд за преструктуриране и за изменение на Регламент (ЕС) № 1093/2010 (ОВ L 225, 30.7.2014 г., стр. 1).