title: Препоръка на Съвета от 11 юли 2017 година относно Националната програма за реформи на Ирландия за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Ирландия за 2017 г.

text:
               9.8.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 261/26

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 11 юли 2017 година
   относно Националната програма за реформи на Ирландия за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Ирландия за 2017 г.
   (2017/C 261/07)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 16 ноември 2016 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Ирландия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 21 март 2017 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“) (3).

               (2)

               Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Ирландия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, както е посочено в препоръки 1—3 по-долу.

               (3)

               Докладът за Ирландия за 2017 г. беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Ирландия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, приети през предходните години, както и напредъкът на Ирландия по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който бяха публикувани също на 22 февруари 2017 г.

               (4)

               Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Ирландия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално, тези дисбаланси се характеризират с голям размер на външния, държавния и частния дълг (както на домакинствата, така и на нефинансовите предприятия), което прави Ирландия уязвима за неблагоприятни шокове. Банките все още се сблъскват с високо равнище на необслужваните кредити, но са добре капитализирани и въпреки че все още е ниска, тяхната рентабилност постепенно се подобрява. Цените на жилищата продължават да нарастват, а предлагането остава ограничено. Дългът на нефинансовите предприятия е намалял през 2015 г., но все още е бил на по-високо равнище, отколкото в края на 2014 г. Дългът на домакинствата е намалял през 2015 г., а държавният дълг показва устойчива низходяща тенденция. Отрицателната нетна международна инвестиционна позиция на Ирландия намаляваше с бързи темпове преди 2015 г., но след това започна да се увеличава, отчасти вследствие на рязко покачване през 2015 г. При все това външната устойчивост на битовия сектор не изглежда изложена на риск. През изминалата година размерът на необслужваните кредити намаляваше, но към края на 2016 г. темпът на намаляване малко се забави. През 2015 г. цените на недвижимите имоти продължиха да нарастват, но към сегашния момент няма съществени доказателства за надценяване. През последните години бяха предприети мерки на политиката за справяне с всички посочени дисбаланси, включително в банковия сектор (подобрена регулаторна рамка, мерки за преодоляване на високото равнище на необслужваните кредити). Правителството предприе няколко подходящи мерки за разрешаване на проблема с недостатъчното предлагане на жилищния пазар, но докато се материализира техният ефект, ще е нужно време.

               (5)

               На 13 април 2017 г. Ирландия представи националната си програма за реформи за 2017 г., а на 2 май 2017 г. — своята програма за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (6)

               Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (7)

               Понастоящем спрямо Ирландия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството очаква номиналният дефицит да намалее леко до 0,4 % от БВП през 2017 г. и след това да продължи да намалява постепенно, достигайки излишък от 1,0 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит в размер на 0,5 % от БВП — се очаква да бъде постигната от 2018 г. нататък. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне до 72,9 % през 2017 г. и да продължи да намалява, като достигне 65,2 % от БВП през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. В същото време мерките, необходими за подкрепа на планираните цели за дефицита от 2018 г. нататък, все още не са напълно конкретизирани.

               (8)

               На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Ирландия да постигне годишна фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. съществува риск от съществено отклонение от препоръчаната фискална корекция общо за 2016 г. и 2017 г.

               (9)

               През 2018 г., с оглед на фискалното си положение, и по-специално на равнището на дълга, се очаква Ирландия да продължи да се доближава до средносрочната бюджетна цел за структурен дефицит от 0,5 % от БВП. Според общоприетата корекционна матрица съгласно Пакта за стабилност и растеж тази корекция означава изискване за номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи (5), който не превишава 2,4 % през 2018 г. Това съответства на годишна структурна корекция от 0,6 % от БВП. Целевият показател за разходите отразява корекция с цел да се коригира изкривяване в 10-годишния референтен темп на потенциалния растеж, породено от изключително високия ръст на растежа на реалния БВП през 2015 г. Следвайки подхода, възприет от ирландските органи в техните изчисления за бюджета за 2017 г., Комисията използва средната стойност на потенциалния растеж през 2014 г. и 2016 г. При непроменени политики съществува риск от известно отклонение от изискването общо за 2017 г. и 2018 г. В същото време според прогнозите през 2017 г. и 2018 г. Ирландия ще се съобрази с преходното правило за дълга. Като цяло Съветът е на мнение, че ще са необходими допълнителни мерки, по-специално през 2017 г., за съобразяване с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. С оглед на текущите условия на икономическия цикъл на Ирландия и по-големите външни рискове използването на извънредни приходи за допълнително намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП ще бъде предпазливо. Все пак, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1466/97, в оценката на бюджетните планове и резултатите следва да бъде взет под внимание бюджетният баланс на държавата членка в контекста на условията на икономическия цикъл. Както се припомня в съобщението на Комисията, придружаващо тези специфични за всяка държава препоръки, в оценката на проекта за бюджетен план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да бъде взета предвид целта за постигане на фискална позиция, която едновременно да допринася за засилване на текущото възстановяване и да осигурява устойчивост на публичните финанси на Ирландия. В този контекст Съветът отбелязва, че Комисията възнамерява да извърши цялостна оценка в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, по-специално в условията на икономическия цикъл в Ирландия.

               (10)

               Въпреки че икономическото възстановяване е стабилно и през следващите години се очаква производството да нараства с устойчиви темпове, несигурността по отношение на перспективите нарасна, което създава риск за все още нестабилните публични финанси. Поради това следва да бъдат положени повече усилия с цел приходите да станат по-устойчиви на икономически колебания и негативни сътресения. За тази цел предложението за въвеждане на фонд за неблагоприятни икономически събития (Rainy-day Fund) следва да бъде насърчено и следва да се разчита в по-малка степен на силно концентрирани и несигурни източници на приходи. Балансираният състав на различните данъчни източници и разширяването на данъчната основа подобряват стабилността на данъчните постъпления в условията на икономическа нестабилност. При все това през последните години са положени ограничени усилия за разширяване на данъчната основа, а неотдавнашните данъчни мерки бяха съсредоточени върху данъчни намаления и облекчения. Все още предстои провеждането на обявената систематична оценка на разходите и ползите от намалените ставки по ДДС, които се прилагат за широк спектър от продажби. Постоянните данъци върху недвижимото имущество се считат за един от източниците на приходи, които благоприятстват растежа в най-голяма степен. Въпреки това ирландските приходи от недвижимо имущество през 2014 г. са възлизали само на 1,0 % от БВП, в сравнение със средната за Съюза стойност от 1,6 %. Постепенното индексиране на стойността на недвижимите имоти ще спомогне за постепенно изменение на местния данък върху недвижимите имоти, като се предотврати внезапно увеличение на данъчните задължения вследствие на преоценката на недвижимите имоти през 2019 г. Различията в данъчното облагане на дизела и бензина за ползвателите на пътищата са необосновани от екологична гледна точка.

               (11)

               В миналото, всеобхватните прегледи на разходите се съсредоточаваха предимно върху намаляване на държавните разходи с цел постигане на общите фискални цели. Извършените оценки на ефективността и ефикасността на разходните програми бяха с ограничен обхват, което в крайна сметка отслаби надеждността на многогодишните разходни планове. Добре планиран преглед на разходите в съответствие с общите принципи на Еврогрупата би подобрил контрола върху разходите и би могъл да освободи ресурси за така необходимите публични инвестиции за насърчаване на растежа. Прегледът на разходите следва да се съсредоточи по-специално върху икономическата ефективност на сектора на здравеопазването. Ирландия предприе някои важни мерки, свързани с ефективността, които включват например споразумение за намаляване на разходите с фармацевтичната промишленост, система за финансово управление, електронно здравеопазване и финансиране, основано на дейности. Въпреки това би могло да бъде направено повече, например чрез укрепване на ролята на първичната медицинска помощ като начин за облекчаване на претоварените болници в Ирландия. Стъпките в посока на универсално едностепенно здравеопазване са разпокъсани и липсва цялостна визия.

               (12)

               Насърчаването на устойчив и приобщаващ растеж, от който да се възползват всички групи в обществото, продължава да бъде предизвикателство. През април 2017 г. безработицата беше под средното равнище за Съюза от 6,4 %. Въпреки това високият брой на домакинствата с ниска степен на трудова заетост поражда опасения, че положителното въздействие на възстановяването не достига до всички хора. От 2013 г. до 2015 г., процентът от населението, живеещо в домакинства с ниска или много ниска икономическа активност, спадна с 15 %; общото равнище на безработицата през същия период намаля с 28 %. Като цяло системата за социално подпомагане е успяла да ограничи бедността и неравенството и Ирландия е предприела мерки за насърчаване на заетостта чрез постепенно намаляване на обезщетенията и допълнителните плащания. Въпреки това все още са налице пречки пред постигането на приобщаващ растеж. Несъответствията между равнището на заетост на ниско, средно и висококвалифицираните работници са сред най-високите в Съюза. В някои области възникнаха несъответствия между търсените и предлаганите умения и недостиг на умения, а възможностите за повишаване на квалификацията и за преквалификация са недостатъчни. Предизвикателствата на пазара на труда и социалните предизвикателства показват важното значение на интегрирания подход към обучението и активизирането на пазара на труда за хората, които са най-отдалечени от трудовия пазар. Освен това остава загрижеността по отношение на качеството на грижите за децата, включително наличието на целодневни детски заведения. Като процент от заплатите нетните разходи за грижи за децата в Ирландия са сред най-високите в Съюза. Недостигът и цената на качествените целодневни детски заведения пречат на участието на жените на пазара на труда и възпрепятстват усилията за намаляване на бедността сред децата, която леко е намаляла, но продължава да е по-висока от средната за Съюза.

               (13)

               Необходими са мерки за посрещане на инфраструктурните нужди, за да се насърчи устойчив и балансиран растеж. Икономическата криза доведе до промяна в състава на разходите на сектор „Държавно управление“, а именно до изместване от инвестиции към текущи разходи. Силното намаляване на държавните инвестиции в продължение на години оказа отрицателно въздействие върху качеството и адекватността на инфраструктурата. Промяната в структурата на държавните разходи засегна също така и държавната подкрепа за научноизследователската и развойна дейност с възможни последици за конкурентоспособността на МСП. Ирландия е на 25-то място в Съюза по публични инвестиции в научноизследователска и развойна дейност като процент от БВП. Най-сериозни недостатъци в инфраструктурата се наблюдават в областта на транспорта, водоснабдяването и жилищното настаняване. Търсенето на нови жилища понастоящем силно надвишава предлагането в основните градски райони на страната. В резултат на това цените на жилищата и наемите продължават бързо да нарастват, което в крайна сметка доведе до неотдавнашното голямо нарастване на изключването в областта на жилищното настаняване и бездомността. В момента няма признаци за надценяване, но ако не бъдат преодолени, ограниченията в предлагането на жилища биха могли да породят макрофинансови рискове. Наличието на последователен и навременен устройствен план би спомогнало за осигуряване на нови жилища в съответните нуждаещи се райони.

               (14)

               В ирландската икономика се наблюдава разделение между, в голямата си част, малки и средни предприятия, които са ирландска собственост, и големи мултинационални дружества, извършващи дейност в Ирландия. Взаимовръзките между мултинационалните дружества и предприятията, които са ирландска собственост, остават ограничени. Техните експортни характеристики и профили се различават значително, а разликите в производителността им се задълбочават. Предприятията, които са ирландска собственост, имат по-слаб експортен профил от мултинационалните дружества, установени в Ирландия. Техният износ е силно концентриран по сектори и местоназначение, което ги прави по-уязвими на сътресения. Инвестициите в иновации ще насърчат производителността и потенциала за износ на ирландските предприятия в момент, когато диверсифицирането на износа и на дестинациите за износ би могло да помогне за стабилизиране на резултатите на ирландските предприятия. Публичните разходи за научноизследователска и развойна дейност все още са на ниско равнище. Пълното изпълнение на мерки за засилване на публичната научноизследователска и развойна дейност, по-специално на мерки за подкрепа на капацитета за иновации на МСП, зависи от завръщането към устойчиви инвестиции. За да бъдат стимулирани иновациите от страна на МСП, иновационните политики биха могли да бъдат пренасочени към по-преки форми на финансиране. Помощта от правителството за частната научноизследователска и развойна дейност все повече се основава на данъчни кредити за научноизследователска и развойна дейност. По-целенасочени миксове на политиката с по-пряко финансиране биха могли да отговорят по-добре на нуждите на неотдавна създадените ирландски иновационни предприятия и да доведат до използване на възможностите, произтичащи от силната инвестиционна мощ на многонационалните дружества. По този начин ще се улесни достъпът до световните вериги за създаване на стойност и ще се ускори разпространението на знания.

               (15)

               В условия на повишена външна несигурност постигането на по-нататъшен напредък в намаляването на необслужваните кредити е от важно значение с цел да се гарантира стабилността на финансовия сектор. Въпреки постигнатия напредък високите съотношения на необслужваните кредити продължават да бъдат пречка за рентабилността на банките и за пълното икономическо възстановяване на домакинствата и предприятията. Намаляването на задлъжнялостта на домакинствата и националните предприятия продължава, но тяхната задлъжнялост продължава да бъде сред най-високите в Съюза в размер на 276,8 % от БВП (септември 2016 г.). Високият корпоративен дълг може да пречи на предприятията да вземат заеми, за да инвестират, което от своя страна също ограничава способността на банките да подобрят собствената си рентабилност.

               (16)

               Според Централната банка на Ирландия средното съотношение на необслужваните кредити на местните ирландски банки през септември 2016 г. възлиза на 14,2 %. Това е значително над средното равнище за Съюза от 5,3 %. Необслужваните кредити на местните ирландски банки през септември 2016 г. намаляха с 12,7 милиарда евро или 32,7 % на годишна база. Темпото на преструктуриране на просрочените задължения се забави до известна степен, като оставащите дългосрочни просрочени задължения са и най-трудни за преструктуриране. Необходимо е темпът на действие да се запази: преструктурирането на просрочените задължения трябва да бъде устойчиво в дългосрочен план и трябва да се разгледат различни форми на намаляване на дълга. До края на септември 2016 г. са били просрочени 14 % от ипотечните кредити, а просрочените с над две години ипотечни кредити представляват около 70 % от общите баланси на ипотечните кредити с просрочване над 90 дни. Търговските кредити за недвижими имоти, държани от местни банки, и кредитите за предприятията също продължават да будят безпокойство със съотношения на необслужваните кредити от съответно 32,6 % и 11,8 % през септември 2016 г. Използването на механизми за неплатежоспособност на физически лица, несъстоятелност, съдебна защита за предприятия в затруднено положение (examinership) и извънсъдебни механизми, предназначени да възстановят жизнеспособността на домакинствата и предприятията, продължава да е на ниско равнище и трябва да се насърчи. След няколко забавяния се очаква централният кредитен регистър да влезе в последната фаза от своето изпълнение. Неговото финализиране следва да представлява приоритет, тъй като той ще служи като основа за подходяща оценка на кредитния риск на кредитополучателите и ще гарантира предпазливо отпускане на кредити в бъдеще.

               (17)

               Законът за регулиране на юридическите услуги от 2015 г. (Закона от 2015 г.) започна да се прилага към края на 2016 г. Пълното прилагане на Закона от 2015 г. ще играе решаваща роля в усилията на Ирландия за увеличаване на конкуренцията в сектора, тъй като той ще позволи на адвокатите пряк достъп до професията, както и създаването на корпоративни групи от мултидисциплинарни практики и прилагането в Ирландия на алтернативни бизнес модели, използвани в други държави членки. Независимите правни услуги представляват производствен разход за всички сектори на икономиката и тяхната цена оказва влияние върху конкурентоспособността на Ирландия. Поради това е изключително важно с прилагането на Закона от 2015 г., след провеждането на обществени консултации, да бъдат въведени разпоредби за подобряване на конкуренцията и намаляване на разходите или такива разпоредби да бъдат включени в наредби на Органа за регулиране на правните услуги, така че да се увеличи конкуренцията и да се намалят разходите.

               (18)

               В контекста на европейския семестър за 2017 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Ирландия и го публикува в доклада за страната за 2017 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2017 г., на националната програма за реформи за 2017 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Ирландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Ирландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза, чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (19)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2017 г., като становището (6) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (20)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2017 г. и програмата за стабилност за 2017 г. Неговите препоръки, направени по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 3 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Ирландия през 2017 г. и 2018 г. да предприеме следните действия:

               1.

               Да положи значително фискално усилие през 2018 г. в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Да използва евентуалните извънредните приходи, произтичащи от благоприятните икономически и финансови условия, в т.ч. постъпленията от продажбата на активи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да ограничи обхвата и броя на данъчните разходи и да разшири данъчната основа.

               2.

               Да насочва по-ефективно правителствените разходи чрез приоритизиране на публичните инвестиции в транспорт, водоснабдяване и иновации, по-специално в подкрепа на МСП. Да подобри социалната инфраструктура, включително осигуряването на социални жилища и целодневни детски грижи; да гарантира интегриран пакет от политики за активизиране с цел увеличаване на перспективите за заетост на нискоквалифицираните работници и да предприеме мерки за справяне с ниския интензитет на икономическа активност сред домакинствата.

               3.

               Да насърчи непрекъснато и по-трайно намаляване на необслужваните кредити чрез стратегии за тяхното преструктуриране, които включват отписвания за жизнеспособни предприятия и домакинства, със специален акцент върху уреждането на просрочени задължения в дългосрочен план.

      Съставено в Брюксел на 11 юли 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         T. TÕNISTE

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  ОВ C 92, 24.3.2017 г., стр. 1.

      (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (5)  Нетните разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Латвия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Латвия за 2015 г.

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 272/66

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно националната програма за реформи на Латвия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Латвия за 2015 г.
   (2015/C 272/17)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“ и държавите членки бяха приканени да се съобразят с тях при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)

               На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно Националната програма за реформи на Латвия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Латвия за 2014 г.

               (4)

               На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същата дата, въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията прие доклад за механизма за предупреждение, в който Латвия не беше посочена сред държавите членки, за които да се направи задълбочен преглед.

               (5)

               На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)

               На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад за Латвия за 2015 г. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Латвия препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

               (7)

               На 15 април 2015 г. Латвия представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               Понастоящем спрямо Латвия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и по отношение на нея се прилага клаузата за цялостна реформа на пенсионната система, потвърдена от Евростат. В своята програма за стабилност за 2015 г. Латвия е поискала да се отклони временно от изисквания курс на корекции, насочени към постигане на средносрочната цел, тъй като продължава да провежда голяма структурна реформа в сектора на здравеопазването. Бюджетните разходи за здравната реформа възлизат на 0,2 % от БВП през 2016 г. Очаква се до 2023 г. реформата да доведе до увеличаване на заетостта с 0,6 %, а на равнището на БВП — с 2,2 %. Положителното въздействие върху растежа и дългосрочната устойчивост на публичните финанси се оценяват като реалистични. Независимо от това, според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., прогнозният структурен дефицит от 2,2 % от БВП през 2016 г. надхвърля подходящия резерв за постигането на установената с Договора референтна стойност от 3 % от БВП, която трябва да се съблюдава, за да може да се прилага клаузата за структурни реформи. Поради това, и като признава, че провежданата здравна реформа е оправдана, Съветът смята, че Латвия не отговаря на изискванията, за да се възползва от поисканото временно отклонение през 2016 г.

               (9)

               В програмата за стабилност за 2015 г. правителството планира цялостно стабилен номинален дефицит от 1,4 % от БВП през 2016 г. и 1,3 % през 2017 г., покачващ се до 1,7 % през 2018 г. За да постигне тези цели, правителството възнамерява да достигне структурен дефицит от 1,8 % от БВП през 2016 г. и 1,4 % от БВП от 2017 г. нататък. Курсът на корекции, заложен в програмата за стабилност, включва отклонение, основаващо се на клаузата за структурни реформи, от която Латвия изглежда не следва да може да се възползва, а планираните допълнителни разходи за отбрана за периода 2016—2019 г. са класифицирани като еднократни операции. Според програмата за стабилност съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да намалее от 37 % от БВП през 2015 г. на 34 % от БВП през 2018 г., с известни годишни колебания през този период поради натрупването на ликвидни активи за целите на управлението на дълга. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Мерките за 2015 г. се изпълняват до голяма степен в съответствие със заложеното в бюджета. При все това обаче, мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. нататък не са посочени достатъчно конкретно. Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Латвия спазва изискването през 2015 г., вземайки под внимание прилагането на клаузата за цялостна пенсионна реформа. За 2016 г. има опасност от значително отклонение. Изисква се структурното салдо да се подобри с 0,3 % от БВП, като се има предвид допуснатото отклонение за цялостната пенсионна реформа. Според прогнозата на Комисията структурното салдо ще се увеличи с 0,3 % от БВП, което е свързано и с факта, че разходите за отбрана не могат да бъдат класифицирани като еднократни мерки. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че има опасност Латвия да не постигне съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (10)

               Създава се независима национална агенция за акредитация и по отношение на висшето образование в Латвия се разработва нов модел на финансиране, насочен към постигането на високо качество. Въпреки че в съответствие с рамката за интелигентна специализация е постигнат известен напредък в реформирането на системата за научни изследвания и иновации, тази система е фрагментирана и получава недостатъчно публично финансиране, което води до слаби резултати в научната сфера. През 2013 г. Латвия е инвестирала само около 0,6 % от БВП в научноизследователска и развойна дейност (НИРД), като това е третото най-ниско равнище в Съюза. Интензитетът на публичната НИРД е достигнал едва 0,43 % от БВП през 2013 г. Липсата на иновации и частни инвестиции в секторите с по-висока добавена стойност и силен интензитет на познанията пречи на конкурентоспособността.

               (11)

               Независимо от постигнатия напредък в борбата с безработицата, предвид намаляването на работната ръка са необходими по-нататъшни действия за предотвратяване на младежката безработица и дългосрочните отрицателни последици от нея. Латвия е отбелязала известен напредък в реформирането на професионалното образование и обучение, включително по отношение на чиракуването; то обаче продължава да не се ползва с особена популярност, поради ограниченото участие на МСП.

               (12)

               Въпреки значителния обем свършена работа по анализиране и планиране, реформите в областта на социалното подпомагане не са напреднали и не са подкрепени с достатъчно бюджетно планиране. Слабото покритие на плащанията за безработица и социално подпомагане и липсата на адекватност на техния размер възпрепятстват осъществяването на ефективни действия за намаляване на бедността, социалното изключване и високата степен на неравенство. При тези условия социалните разходи не оказват особено въздействие за намаляване на бедността. През 2014 г. около 32,7 % от населението на Латвия е било изложено на риск от бедност или социално изключване, а неравенството в доходите продължава да е сред най-високите в Съюза. Финансирането и обхватът на активните политики на пазара на труда продължават да са ниски в сравнение с останалите държави членки. Високата данъчна тежест за лицата с ниски доходи продължава да бъде възпиращ фактор за официална заетост и намалява търсенето на нискоквалифицирани работници; същевременно облагането, свързано с околната среда, и облагането на недвижимите имоти разполагат със значителен неизползван потенциал. Слабото публично финансиране за здравеопазването, високото равнище на преките плащания от страна на пациентите, недостатъчният акцент върху стимулите за постигане на добри резултати и ефективността, както и липсата на координация на грижите водят до ограничен достъп до системата за здравеопазване за голяма част от населението. Необходимо е да се продължат действията за подобряване на достъпа до системата за здравеопазване и за повишаване на нейната икономическа ефективност и качеството ѝ, както и да се обвържат механизмите за финансиране на болниците с постиганите от тях резултати.

               (13)

               Латвия е постигнала значителен напредък в реформирането на съдебната система. Въпреки това процентът на решените граждански и търговски дела продължава да е нисък, което създава допълнителна тежест за бизнеса. Съдебният съвет и председателите на съдилищата следва да започнат да играят по-голяма роля в провеждането на съдебните реформи. Борбата срещу данъчните измами и адекватното събиране на данъците не са на достатъчно добро равнище, а нивото на избягване на данъци е все още високо. Законът за несъстоятелността беше приет, но все още има трудности по отношение на въвеждането на подходяща политика в сферата на несъстоятелността и на ефективна система за надзор върху синдиците. Предприемането на по-строги мерки срещу конфликтите на интереси и корупцията, особено в уязвими сектори като възлагането на обществени поръчки, строителството и здравеопазването, би спомогнало за бизнес климата и качеството на публичните услуги. Не е отбелязан напредък по предложенията на Съвета по конкуренция за изменение на Закона за защита на конкуренцията, с които се цели да му се предостави по-голяма институционална и финансова независимост с цел предприемане на ефективни действия срещу публичните органи.Законът за публичната администрация не беше приет от парламента. Включването на местната администрация в приложното му поле ще бъде особено важно.

               (14)

               В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Латвия и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и Националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Латвия през предишните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Латвия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза, което да се осъществи чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1— 4 по-долу.

               (15)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (16)

               В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основата на този анализ Съветът отправи конкретни препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Латвия също следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Латвия да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.

               Да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2015 г. и 2016 г. е ограничено до допуснатото отклонение, свързано с цялостната пенсионна реформа.

               2.

               Да подобри професионалното образование и обучение, да ускори реформата на учебните програми и да увеличи предлагането на възможности за учене в процеса на работа. Да гарантира, че новият модел за финансиране на системата за висше образование възнаграждава качеството. Да осигури по-добра целенасоченост на финансирането за научни изследвания и да стимулира частните инвестиции в иновации въз основа на рамката за интелигентна специализация.

               3.

               Да предприеме конкретни действия за реформиране на социалното подпомагане, като гарантира задоволителни обезщетения, и да вземе мерки за повишаване на пригодността за заетост. Да намали високата данъчна тежест за лицата с ниски доходи като пренасочи данъчното бреме към други източници, които оказват по-малко отрицателно въздействие върху растежа. Да предприеме действия за подобряване на достъпа до системата на здравеопазването и за повишаване на нейната икономическа ефективност и качеството ѝ, както и да обвърже механизмите за финансиране на болниците с постиганите от тях резултати.

               4.

               Да повиши ефикасността на съдебната система чрез повишаване на отчетността на всички участници (включително синдиците в производства по несъстоятелност), чрез осигуряване на подходящи средства за борба с отклоняването от данъчно облагане и чрез укрепване на ролята на Съдебния съвет. Да подобри законодателството относно предоставянето на публични услуги с цел да се укрепи режимът за конфликтите на интереси и възнагражденията да се обвържат с възложените отговорности.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Латвия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 63).

      (4)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 година относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (6)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.


title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Ирландия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Ирландия за 2015 г.

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 272/42

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно националната програма за реформи на Ирландия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Ирландия за 2015 г.
   (2015/C 272/12)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Европейския икономически и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет се съгласи с предложението на Комисията да се стартира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е насочена към ключовите области, където са необходими действия за стимулиране на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3). Заедно те образуват „интегрираните насоки“, които държавите членки бяха приканени да вземат предвид в националните си икономически политики и политики по заетостта.

               (3)

               На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Ирландия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за 2014 г. На 28 ноември 2014 г., в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Ирландия за 2015 г.

               (4)

               На 28 ноември 2014 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Ирландия беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)

               На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Ирландия. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Ирландия препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Ирландия е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално, през 2013 г. Ирландия приключи програмата за финансова помощ на ЕС и МВФ и понастоящем е обект на последващ надзор по линия на тази програма и на европейския семестър. Въпреки значителното подобрение на икономическата перспектива, някои рискове продължават да изискват голямо внимание: големите равнища на задлъжнялост в частния и публичния сектор; оставащите предизвикателства пред финансовия сектор, по-специално по отношение на рентабилността на банките; и адаптирането на пазара на труда, белязан от висока структурна безработица.

               (7)

               На 29 април 2015 г. Ирландия представи своята Национална програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. своята Програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               Понастоящем по отношение на Ирландия се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата си за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2015 г. в съответствие с определения от Съвета срок. След това правителството планира да достигне средносрочната цел — балансиран бюджет в структурно изражение — до 2019 г. Правителството планира да намали номиналния дефицит до 2,3 % от БВП през 2015 г. и да го превърне в излишък от 0,7 % от БВП през 2019 г. Според програмата за стабилност съотношението дълг/БВП се очаква да се понижи от 109,7 % през 2014 г. до 105,0 % от БВП през 2015 г. и постепенно до 89,4 % от БВП през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен през 2015 г. и реалистичен през 2016 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. се предвижда навременна и трайна корекция на прекомерния дефицит до 2015 г. Фискалната корекция за периода 2011—2015 г. се очаква да бъде под препоръчаното подобрение, но размерът на дискреционните мерки, предприети в рамките на програмата и след това, съответства на изискваното. Ако се предположи навременно и трайно коригиране на прекомерния дефицит, съгласно предвиденото, за Ирландия ще се прилагат предпазните мерки от Пакта от 2016 г. нататък. Не са описани достатъчно подробно мерките в подкрепа на планираните цели за дефицита и за напредък към постигането на средносрочната цел от 2016 г. нататък. Поради това, въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., изглежда, че съществува риск от значително отклонение от изискваната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г. и ще са необходими допълнителни структурни мерки през тази година. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Ирландия да не се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)

               Данъчните реформи допринесоха за фискалната корекция, но съществува възможност за допълнително намаляване на нарушенията, за подобряване на ефективността на данъчната система и за увеличаване на растежа ѝ и на екологосъобразността ѝ. Данъчното облагане на недвижимото имущество бе превърнато в постоянен данък, но данъчната основа продължава да бъде относително тясна, тъй като някои видове нежилищно имущество продължават да бъдат извън данъчната мрежа. На данъчното облагане на труда липсва опростеност поради сложните социални вноски. Данъчните основи за данъците върху потреблението и околната среда са ограничени от намалени ставки и освобождавания. Нулевата ставка и намалените ставки за ДДС правят данъка по-малко ефективен от средното за ЕС и изглежда няма систематична оценка на такива данъчни разходи. Допълнително може да се подобри ефективността на данъчните инструменти за околната среда и да се отстранят субсидиите, вредящи на околната среда. Неотдавнашните промени в правилата за местожителството за данъчни цели са подходящи, въпреки че може да е необходимо време, за да се оцени ефектът им. През последните години бяха предприети значителни реформи на фискалната рамка. Очаква се новите правила и процедури, по-специално в средносрочната рамка за разходите, да предоставят защита срещу процикличната фискална политика и са от решаващо значение за фискалната устойчивост. Съгласно действащите правила обаче правителството разполага със значителна свобода на действие за промяна на таваните на разходите отвъд предварително определени непредвидени разходи, което отслабва средносрочните бюджетни планове.

               (10)

               Публичните разходи за здравеопазване са сравнително високи, въпреки че показателите за здравния статус на населението като цяло не са по-добри, отколкото в останалата част от ЕС. През последните години беше постигнато повишаване на ефективността. Здравната система се нуждае обаче от задълбочени структурни реформи за ограничаване на очакваното увеличение на разходите и за поддържането на добри здравни резултати в контекста на застаряването на населението. Ирландия има за цел да въведе универсална схема за здравно осигуряване от един стълб в средносрочен план и извършва реформи в рамките на стратегията за бъдещо здравеопазване. Осъществяват се междинни стъпки за въвеждане на всеобщо здравно осигуряване, за да се посрещнат някои от най-неотложните предизвикателства и да се подобри разходната ефективност. Ефективното разгръщане на инструменти на електронното здравеопазване, финансирането, основано на дейности, и подобряването на практиката по предписване на лекарствени продукти имат значителен потенциал за увеличаване на икономическата ефективност. В същото време продължава да съществува потенциал за намаляване на публичните разходи за лекарствени продукти, по-специално за патентовани лекарствени продукти, като тези разходи са значително над средните за ЕС.

               (11)

               Ирландия е една от страните в Съюза с най-голям дял на хората, живеещи в домакинства „с нисък интензитет на икономическа активност“. Това води до сериозни обществени предизвикателства и повишава риска от бедност сред децата. Понеже ниският интензитет на икономическа активност е особено сериозен сред домакинствата с един родител, делът на децата, живеещи в домакинства с нисък интензитет на икономическа активност, е почти три пъти над средната стойност за ЕС. Известен напредък бе постигнат при преодоляването на някои капани на икономическа неактивност чрез промяна в действието на някои социални плащания. Въпреки това достъпът до целодневни грижи за деца остава ограничен и скъп, което е пречка за участието в пазара на труда на жените и домакинствата с един родител.

               (12)

               С постигането на по-здрава макроикономическа среда цялостното състояние на МСП се подобри, но те са изправени пред много контрастни финансови положения; относително малка част все още страда от наследените проблеми и в тях са съсредоточени нуждите на сектора от допълнително намаляване на задлъжнялостта. Търсенето на кредити също показва признаци на възстановяване. МСП разчитат силно на банково финансиране за инвестициите, а небанковите източници на финансиране са относително слабо развити. С набирането на скорост на възстановяването и на възвръщането на местното търсене е вероятно да се увеличат ограниченията в предлагането, освен ако каналите за предоставяне на кредити не се възстановят по подходящ начин и не се разнообразят източниците на финансиране; това е от съществено значение за перспективите за инвестиции и растеж. Значителни политически инициативи бяха предприети в подкрепа на достъпа на МСП до финансиране и за предлагане на нови продукти с по-голяма продължителност. Те включват създаването на Стратегическата банкова корпорация в Ирландия (Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI), Ирландския стратегически инвестиционен фонд (Ireland Strategic Investment Fund (ISIF) и други схеми. Въпреки това, макар и все още на ранен етап, някои от тези схеми досега са използвани само в ограничена степен, а ефективността и въздействието на SBCI и ISIF могат да бъдат преценени само в светлината на придобития опит.

               (13)

               Ирландия отбеляза добър напредък в преструктурирането, свиването и рекапитализацията на ирландските банки. Профилите на банките относно финансирането се върнаха към нормалното, а рентабилността продължава да се подобрява. Въпреки това наследените предизвикателства продължават да бъдат от съществено значение. Големият брой необслужвани кредити намалява твърде бавно и продължава да се отразява неблагоприятно на капацитета на банките да поддържат възстановяването на икономиката. Тези кредити представляват 23,2 % от общото количество на кредитите в трите основни местни банки през четвъртото тримесечие на 2014 г. — един от най-високите проценти в Съюза. Въпреки че банките продължават да изпълняват целите за преструктуриране на просрочените ипотечни кредити, просрочените кредити с най-дълъг срок (над 720 дни) продължават да се увеличат и нарастват до 9,8 % от общите салда по заеми през четвъртото тримесечие на 2014 г. Отбелязва се напредък в прилагането на устойчиви решения за преструктуриране; през април Централната банка на Ирландия изиска от банките да разполагат с въведени решения за повечето кредитополучатели до края на 2015 г. Банките разчитат обаче в значителна степен на стандартни техники на самоограничение, включващи разсрочване на плащането на главницата или лихвите, а не намаляването им. Банките също продължават да зависят в значителна степен от съдебни производства като начин за убеждаване на клиентите с просрочени кредити да предприемат действия. Планираното въвеждане на централен кредитен регистър напредва твърде бавно, въпреки че той е от ключово значение за подобряване на надзора, на процеса по сключване на договори за кредит и на управлението на риска.

               (14)

               Ситуацията на пазара на труда се подобри от 2013 г. насам, като бяха създадени нови работни места в частния сектор, а безработицата постоянно намаляваше. Въпреки това процентът на безработицата все още е висок и дългосрочната безработица продължава да буди сериозно безпокойство. Съществува риск част от цикличната безработица да се превърне в структурна, тъй като с ребалансирането на икономиката се появиха несъответствия между търсените и предлаганите умения. Младежката безработица продължава да бъде много по-висока, отколкото в периода преди кризата. Реформите за активизиране постигнаха значителен напредък през последните години, но продължават да съществуват някои опасения относно ефективността на съществуващите политики за активизиране и програми за обучение, както и на способността на службите по заетостта да постигат резултати в необходимия мащаб. Наскоро предприетата инициатива Job Path представлява положителна промяна; ефективността ѝ ще трябва да бъде проверена. В миналото допълнителното образование и системата за обучение не бяха ефективни в осигуряването на уменията, от които се нуждае ребалансираната икономика, а реформите бяха започнати едва наскоро.

               (15)

               Разходите за правни услуги продължават да бъдат високи и все още трябва да се коригират в съответствие с други професионални услуги. Корекцията е важна, тъй като правните услуги са принос към всички сектори на икономиката и цената им оказва влияние върху конкурентоспособността на Ирландия. Реформата на регулаторната рамка за правни услуги с оглед повишаване на конкуренцията и намаляване на разходите е отдавнашен проект, с който се ангажираха органите. Въпреки това не бе приет законът за регулиране на правните услуги, публикуван през 2011 г. В допълнение, действително намаляване на разходите може да се постигне само ако разпоредбите, свързани с подобряване на конкуренцията и намаляване на разходите на планираната регулаторна рамка, бъдат запазени и включени в наредбите, които ще бъдат издадени от Органа за регулиране на правните услуги, който предстои да бъде създаден. Следователно Комисията ще продължи да наблюдава напредъка в тази област в рамките на европейския семестър.

               (16)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Ирландия и го публикува в доклада за 2015 г. Комисията извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и последващите мерки във връзка с препоръките, отправени до Ирландия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Ирландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (17)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу.

               (18)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 4 по-долу.

               (19)

               В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Ирландия следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Ирландия да предприеме следните действия през 2015 г. и 2016 г.:

               1.

               Да гарантира трайна корекция на прекомерния дефицит през 2015 г. Да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. Да използва извънредните печалби от икономическите и финансовите условия, които са по-добри от очакваното, за да ускори намалението на дефицита и дълга. Да ограничи съществуващите дискреционни правомощия за промяна на разходните тавани, надхвърлящи конкретните и предварително определени непредвидени разходи. Да разшири данъчната основа и да преразгледа данъчните разходи, включително за данъците върху добавената стойност.

               2.

               Да предприеме мерки за увеличаване на разходната ефективност на системата на здравеопазване, включително чрез намаляване на разходите за патентованите лекарства и чрез постепенно въвеждане на адекватни практики по предписване на лекарства. Да въведе финансиране, основано на дейности, в рамките на държавната болнична система.

               3.

               Да предприеме стъпки за увеличаване на интензитета на икономическа активност на домакинствата и да отстрани риска от бедност сред децата чрез постепенно намаляване на оттеглянето на обезщетенията и допълнителните плащания след връщане към заетост и чрез по-добър достъп до целодневни грижи за деца на достъпни цени.

               4.

               Да установи трайни решения за преструктуриране за по-голямата част от просрочените ипотечни кредити до края на 2015 г. и да засили мерките за мониторинг от страна на Централната банка на Ирландия. Да гарантира, че решенията за преструктуриране на заемите за МСП в затруднено положение и за остатъчните заеми за търговски недвижими имоти са устойчиви, като оцени допълнително резултатите на банките спрямо собствените им цели. Да предприеме необходимите стъпки, за да гарантира, че до 2016 г. функционира централен кредитен регистър.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Ирландия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия, 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 29).

      (5)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (7)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.


title: Препоръка на Европейската централна банка от 27 март 2014 година относно общите правила и минималните стандарти за защита на поверителността на статистическата информация, събирана от Европейската централна банка, подпомагана от националните централни банки (ЕЦБ/2014/14)

text:
               18.6.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 186/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 27 март 2014 година
   относно общите правила и минималните стандарти за защита на поверителността на статистическата информация, събирана от Европейската централна банка, подпомагана от националните централни банки
   (ЕЦБ/2014/14)
   2014/C 186/01
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално членове 5, 12.1, 14.3 и 38 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално членове 8, 8а и 8б от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               С Насоки ЕЦБ/1998/NP28 (2) се установяват общите правила и минималните стандарти, необходими съгласно член 8, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2533/98, които осигуряват основно ниво на защита на поверителната статистическа информация, събирана от Европейската централна банка (ЕЦБ), подпомагана от националните централни банки на Евросистемата.

               (2)

               В това отношение, въпреки че се приема, че статистическата информация, която е необходима за изпълнение на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност, не е същата за държавите членки, чиято парична единица е еврото, като за държавите членки с дерогация, член 5 от Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка се прилага спрямо всички държави членки; като има предвид, че този факт заедно с член 5 от Договора за Европейския съюз визират задължение да се разработят и приложат на национално равнище всички мерки, които държавите членки считат за подходящи за извършване на събирането на статистическата информация, която е необходима за изпълнението на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност и своевременната подготовка в областта на статистиката, за да могат държавите членки с дерогация да приемат еврото (3).

               (3)

               Налице е завишена необходимост от обмен на поверителна статистическа информация между членовете на Европейската система на централните банките (ЕСЦБ) за целите на изпълнението на задачите на ЕСЦБ,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   I.

      Прилагане на Насоки ЕЦБ/1998/NP28

   Адресатите на настоящата препоръка следва да прилагат разпоредбите на Насоки ЕЦБ/1998/NP28 по отношение на поверителната статистическа информация, получена от друг член на ЕСЦБ, и да потвърдят това чрез сключването на споразумение с другите членове на ЕСЦБ.
   II.

      Заключителни разпоредби

               1.

               Адресати на настоящата препоръка са националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица не е еврото, доколкото тя е приложима и доколкото тези национални централни банки участват в предаването на поверителна статистическа информация в рамките на ЕСЦБ.

               2.

               Настоящата препоръка се прилага от 1 април 2014 г.

      Съставена във Франкфурт на Майн на 27 март 2014 година.

            Председател на ЕЦБ

         Mario DRAGHI

      (1)  ОВ L 318, 27.11.1998 г., стр. 8.

      (2)  Насоки ЕЦБ/1998/NP28 от 22 декември 1998 г. относно общите правила и минималните стандарти за защита на поверителността на индивидуалната статистическа информация, събирана от Европейската централна банка, подпомагана от националните централни банки (ОВ L 55, 24.2.2001 г., стр. 72).

      (3)  Вж. съображение 17 от Регламент (ЕО) № 2533/98.


title: Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Белгия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2014 г.

text:
               29.7.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 247/1

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 8 юли 2014 година
   относно националната програма за реформи на Белгия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2014 г.
   2014/C 247/01
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която да е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г., въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните препоръки по държави.

               (4)

               На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Белгия за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Белгия за периода 2012—2016 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си относно проекта за бюджетен план на Белгия за 2014 г.

               (5)

               На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Освен това, на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение , в който беше посочено, че Белгия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (7)

               На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Белгия, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Белгия продължават да са налице макроикономически дисбаланси, които се нуждаят от наблюдение и предприемане на действия на политиката. По-специално, промените в областта на външната конкурентоспособност на стоките продължават да заслужават внимание, тъй като продължаващо влошаване в тази област би застрашило макроикономическата стабилност.

               (8)

               На 30 април 2014 г. Белгия представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (9)

               Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г., е да се постигне балансиран в структурно отношение бюджет до 2016 г. и да се постигне средносрочната цел през следващата година. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна цел от 0,75 % от БВП, която отразява целите на Пакта за стабилност и растеж, но постигането ѝ се отлага за 2017 г. — една година след целевата година, заложена в миналогодишната програма за стабилност. Планираният годишен напредък към изпълнението на средносрочната цел съответства на корекцията, изисквана в Пакта за стабилност и растеж. Според програмата за стабилност целевият показател за разходите като цяло е спазен по време на периода на програмата. Дългът е над референтната стойност в Договора от 60 % от БВП, а именно — 101,5 % от БВП през 2013 г., и се очаква да спадне постепенно до около 93 % от БВП през 2017 г. съгласно програмата за стабилност. Като цяло целите на програмата за стабилност са в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност, изготвен от независима институция (Федералната служба за планиране), изглежда реалистичен. Предвижданията за растежа се приближават до предвижданията в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Фискалната траектория все още не е подкрепена от мерки. Прогнозата на Комисията не показва структурно подобрение през 2014 г. и ако не настъпи изменение в политиката — сочи структурно влошаване през 2015 г. Това създава риск за постигането на целите и може да доведе до значително отклонение от корекцията към средносрочната цел през периода 2014—2015 г. Освен това, според прогнозата на Комисията Белгия няма да може да спази правилото за дълга както през 2014 г., така и през 2015 г. Въз основа на оценката си на програмата за стабилност и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че Белгия е привела устойчиво дефицита на сектор „Държавно управление“ под 3 % от БВП през 2013 г., но рискува да се отклони значително от изискванията на предпазните мерки в Пакта за стабилност и растеж от 2014 г. нататък.

               (10)

               Белгия отбеляза значителен напредък във въвеждането на повече правила за структурно координиране. Чрез сключеното в края на 2013 г. споразумение за сътрудничество по фискалната координация се въвежда правило за балансиран в структурно отношение бюджет (определено в съответствие със средносрочната цел) на равнището на сектор „Държавно управление“, както се изисква съгласно фискалния пакт. Освен това чрез споразумението се формализира установената практика, като i) се прави официална ролята на междуправителствения „консултативен комитет“ в процеса и ii) се уточнява по-ясно консултативната роля на Висшия съвет по финансите. В допълнение, в споразумението се предвижда засилване на ролята на наблюдател на Висшия съвет чрез въвеждане на изричен механизъм за корекция в случай на значително отклонение от съгласуваните цели. За да станат обвързващи целите след 2014 г., е възможно да са необходими допълнителни споразумения.

               (11)

               Въпреки че наскоро Белгия успя да намали растежа на съотношението на консолидирания си държавен дълг към БВП, равнището му на 101,5 % от БВП е високо и съществуват значителни пасиви и бъдещи задължения за пенсиите. За да бъдат те изпълнени, като същевременно се запази висок стандарт на живот, бъдещите промени в бюджетните разходи трябва да бъдат овладени, равнищата на активност и на заетост следва да бъдат увеличени, а конкурентоспособността в международен план трябва да бъде подобрена. Във всички тези области Белгия продължава да е изправена пред значителни предизвикателства. Въпреки че Белгия предприе стъпки в правилната посока, които ще доведат до резултати през идните години, ще са необходими по-амбициозни действия, още повече поради факта, че търговските партньори на страната също провеждат реформи.

               (12)

               Общото данъчно равнище в Белгия е сред най-високите в Съюза и данъчната тежест е силно насочена към труда, като стойността ѝ е една от най-високите в Съюза. Редица конкретни характеристики на данъчната система са вредни за околната среда, като данъчното третиране на служебните автомобили. Бяха предприети някои целенасочени мерки за намаляване на разходите за труд за конкретни групи и за снижаване на разликата между брутните и нетните възнаграждения в долната част на скалата на възнагражденията. Не беше извършено обаче значително изместване на данъчната тежест в посока към основи, които вредят по-малко на растежа. Започнаха първите обсъждания на цялостна данъчна реформа, която да улесни постигането на устойчивост на публичните финанси, да подкрепи конкурентоспособността и растежа на заетостта и да допринесе за опазване на околната среда. Ще е необходимо тази цялостна данъчна реформа да включи изместване на данъчната тежест от труда, опростяване на данъчната система, увеличаване на ефективността на ДДС, разширяване на данъчната основа, намаляване на данъчните разходи, отстраняване на законодателните пропуски и постепенно премахване на вредните за околната среда субсидии.

               (13)

               Белгия е изправена пред прогноза за твърде осезателно отражение на остаряването на населението, като разходите за това се очаква да се повишат с над 8 % от БВП между 2010 г. и 2060 г., особено от пенсиите и дългосрочните грижи. Очаква се наскоро започналата реформа на системата за социална сигурност за възрастните хора да окаже положително въздействие върху заетостта им. Въпреки това, предвид мащаба на предизвикателството са необходими допълнителни усилия за постигането на фискална устойчивост. При полагане на тези усилия трябва да се отчита нуждата от поддържане на адекватността на схемите за социална сигурност на възрастните хора. Нужни са мерки за обвързване на възрастта за пенсиониране с промените в очакваната продължителност на живота, за намаляване на несъответствието между законоустановената и реалната възраст за пенсиониране и за подобряване на икономическата ефективност на публичните разходи за дългосрочни грижи.

               (14)

               Белгия страда от хронично ниско използване на работната ръка. Равнищата на активност и заетост са под средното за ЕС и са в застой, а процентното съотношение на дългосрочната безработица спрямо общата безработица остава високо. В повечето случаи голямата данъчна тежест върху труда чрез взаимодействието си със системата за обезщетения създава значителни капани за безработица и липса на активност за повечето категории работници. Въпреки че бяха предприети действия за намаляване на капаните за безработицата за хората с ниски заплати, капаните за повечето други категории се увеличиха и продължават да съществуват капани за липсата на активност. Разходите за труд остават високи, а същевременно политиките на набиране на работници показват тенденция към намаляване на риска и са в ущърб на „аутсайдерите“, като младите хора, хората с ниска квалификация и тези с мигрантски произход, които заедно с възрастните работници са с равнище на участие на пазара на труда много под средното за ЕС. Силната защита на хората, които вече са на работа, при която смяната на работата е свързана със загуба на обезщетения (напр. обезщетение при прекратяване на трудово правоотношение, ранно пенсиониране, надбавки за стаж), възпира професионалната мобилност между работни места и сектори. Тази инертност е причина за относителната неефективност на активната политика по заетостта в Белгия и води до ситуация, при която високата безработица в някои области и сектори съжителства със свити пазари на труда и със спъващ растежа недостиг на умения в други области и сектори. Младежката безработица се увеличи значително през последната година с големи разлики сред различните региони и групи. Справянето със структурния проблем на несъответствието между уменията и потребностите ще трябва да върви редом с борбата с належащия проблем с преждевременното напускане на училище и с младежите, които напускат системата на образование без квалификации. Шестата държавна реформа предлага възможност за подобряване на ефективността и целенасочеността на политиките за заетостта, при условие че се оптимизира сътрудничеството между федералното и регионалното равнище.

               (15)

               Белгия продължава да отчита влошаване на конкурентоспособността, включително относно аспекти, които не са свързани с разходите. По-специално, ограничава се способността на производствения сектор да се конкурира в международен план, което се отразява в намаляващи маржове за производителите и в съкращаване на работни места. Белгия традиционно използваше индексация на заплатите, за да запази покупателната способност. Прекаленото нарастване на заплатите обаче бе коригирано късно и недостатъчно. Освен това централната норма на заплатите не винаги позволява адекватното отразяване на промените в секторната производителност и в пазара на труда по места. Съответно заплатите нараснаха по-бързо от производителността, което доведе до загуба на работни места и конкурентоспособност. След консултации със социалните партньори и в съответствие с националната практика Белгия трябва да реформира системата си за формиране на заплатите, за да позволи по-голяма секторна дисперсия на заплатите и по-доброто привеждане на заплатите в съответствие с развитието на производителността. Цените в сектора на търговията на дребно остават по-високи от тези в съседните страни, а ограниченията за професионалните услуги възпрепятстват разработването на иновационни бизнес модели и ограничават инвестициите. Тарифите за електроразпределение са сред най-високите в Европа и планираното им регионализиране създава допълнителна несигурност по отношение на бъдещото развитие на разходите за разпределение за крайните потребители, тъй като замразените понастоящем тарифи не покриват растящите разходи на дистрибуторите. Ако Белгия иска да запази високи заплати и същевременно да създава нови работни места, тя трябва да произвежда и продава на световните пазари по-усъвършенствани стоки, с по-висока добавена стойност, отколкото понастоящем. В Белгия липсват бързо растящи предприятия в иновационни сектори. Подкрепата за иновациите е добре развита и обхваща целия иновационен цикъл, но е станала сложна и фрагментирана. Растежът на дейностите с висока добавена стойност често е нарушен от липсата на достатъчни квалифицирани човешки ресурси.

               (16)

               Очаква се, че до 2020 г. Белгия няма да успее да постигне целта си за намаляване на емисиите на парникови газове с 15 % в секторите, които не са обхванати от схемата на ЕС за търговия с емисии, или най-малко, че това няма да бъде изпълнено, без страната да разчита на механизми за гъвкавост. Въпреки че са предприети някои инициативи, изглежда им липсва съгласувано насочване и комбинираното въздействие на мерките за намаляване на емисиите, особено от транспортния сектор и сградите, остава неясно. Намалението на ДДС върху електричеството би могло допълнително да навреди на усилията в тази посока. Преговорите по споразумение за сътрудничество и споделяне на тежестта между федералната държава и регионите не доведоха до ясно разпределение на усилията. Задръстванията по пътищата водят до голяма тежест за белгийската икономика в сравнение с повечето други страни. Сериозният характер на проблема изисква комплексен политически отговор, при който се взема предвид потенциалът на таксуване за задръстване с времева диференциация, преразглежда се благоприятното данъчно третиране на личното използване на служебни коли и на карти за горива и се повишава ефективността на обществения транспорт.

               (17)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Белгия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Белгия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките на Комисията в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

               (18)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (19)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка, Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени в препоръки 2, 4 и 5 по-долу.

               (20)

               В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът издаде специфични препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Белгия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Белгия да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

               1.

               След корекцията на прекомерния дефицит, да засили бюджетните мерки за 2014 г. с оглед на очертаващата се разлика от 0,5 % от БВП, въз основа на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., която показва съществуването на риск от съществено отклонение от изискванията на предпазните мерки в Пакта за стабилност и растеж. През 2015 г. значително да засили бюджетната стратегия, за да гарантира необходимата корекция от 0,6 % от БВП с оглед на изпълнението на средносрочната цел, което ще гарантира и спазването на правилото за дълга. След това до постигането на средносрочната цел да се стреми да постигне планираната годишна структурна корекция към средносрочната цел в съответствие с изискването за годишна структурна корекция от поне 0,5 % от БВП или повече, ако икономическите условия са добри или ако това е необходимо, за да се гарантира спазването на правилото за дълга, за да се започне устойчиво намаление на високото съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП. Да гарантира балансиран принос от всички равнища на управление за изпълнението на фискалните правила, включително правилото за балансиран в структурно отношение бюджет, чрез обвързващ инструмент с ясна разбивка по цели в рамките на средносрочна перспектива на планиране.

               2.

               Да подобри баланса и справедливостта на цялата данъчна система и да изготви цялостна данъчна реформа, която да позволи изместване на данъчната тежест от труда в посока, благоприятстваща растежа, да опрости данъчната система, да отстрани пропуските, да увеличи ефективността на ДДС, да разшири данъчната основа, да намали данъчните разходи и да премахне постепенно вредните за околната среда субсидии.

               3.

               Да задържи растежа на бъдещите публични разходи, свързани с остаряването, особено за пенсиите и дългосрочните грижи, като положи повече усилия, за да преодолее разминаването между действителната и законоустановената пенсионна възраст, като намали по-рано от предвиденото възможностите за ранно напускане на пазара на труда, като насърчи активния живот на възрастните хора, като обвърже възрастта за пенсиониране с промените в очакваната продължителност на живота и като подобри икономическата ефективност на публичните разходи за дългосрочни грижи.

               4.

               Да увеличи участието на пазара на труда, по-специално чрез намаляване на финансовите възпиращи фактори за започване на работа, да увеличи достъпа до пазара на труда за групите в неравностойно положение, като младежите и хората с мигрантски произход, да подобри професионалната мобилност и да се справи с проблема с недостига на умения и несъответствието между уменията и потребностите, както и с преждевременното напускане на училище. Да засили партньорствата с публичните органи, публичните служби по заетостта и образователните институции, за да предостави специална подкрепа за младежите на ранен етап в цялата страна.

               5.

               Да възстанови конкурентоспособността, като продължи да реформира системата за определяне на заплатите, включително индексирането на заплатите, при консултации със социалните партньори и в съответствие с националната практика, за да гарантира, че промените в заплатите отговарят на промените в производителността на секторно равнище и/или на равнището на предприятията, както и на икономическите обстоятелства, и да предвиди ефективни автоматични корекции при необходимост; като засили конкуренцията в секторите на търговията на дребно чрез отстраняване на прекомерните ограничения върху услугите, включително професионалните услуги, и като отстрани риска от допълнителни увеличения на разходите за енергоразпределение; като насърчава иновациите чрез рационализирани схеми за стимулиране и намалени административни бариери; и като провежда координирани политики за образование и обучение, при които се отстранява належащият проблем с несъответствието между уменията и потребностите и с регионалните различия при преждевременното напускане на училище.

               6.

               Да гарантира съобразяването с целите за намаляване до 2020 г. на емисиите на парникови газове в отраслите, непопадащи в схемата за търговия с емисии, особено що се отнася до сградите и транспорта. Да гарантира, че приносът на транспорта е приведен в съответствие с целта за намаляване на задръстванията по пътищата. Да постигне съгласие по ясно разпределение на усилията и тежестите между структурите на федерално и на регионално равнище.

      Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

            За Съвета

            Председател

         P. C. PADOAN

      (1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр.1.

      (2)  OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 г. (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 5.

      (5)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.


title: Препоръка на Съвета от 15 февруари 2011 година относно назначаването на член на Изпълнителния съвет на Европейската централна банка

text:
               22.2.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 56/1

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 15 февруари 2011 година
   относно назначаването на член на Изпълнителния съвет на Европейската централна банка
   2011/C 56/01
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 283, параграф 2 и член 139, параграф 2, буква з) от него и членове 11.2 и 42.3 от Протокола за устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка,
   ПРЕПОРЪЧВА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ:
   да назначи Peter PRAET за член на Изпълнителния съвет на Европейската централна банка с осемгодишен мандат, считано от 1 юни 2011 г.

      Съставено в Брюксел на 15 февруари 2011 година.

            За Съвета

            Председател

         MATOLCSY Gy.