               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 3.7.2019
            COM(2019) 314 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за допълване на указанията за водене на преговори за Програмата за развитие от Доха по отношение на преговорите за създаване на многостранна рамка за улесняване на инвестициите

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1.КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

               •Основания и цели на предложението

                  На 13 декември 2017 г. на единадесетата Министерска конференция на Световната търговска организация (СТО) 70 от нейните страни членки приеха съвместно изявление относно улесняването на инвестициите за развитие
                     1
                  , в което призоваха към „структурирани обсъждания с цел разработване на многостранна рамка за улесняване на инвестициите.“ Целта на тези обсъждания е да бъдат набелязани и доразвити елементите на една бъдеща рамка за улесняване на преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ). Европейският съюз (ЕС) и неговите държави членки категорично подкрепиха и се присъединиха към инициативата.

                  ЕС взе активно участие в структурираните обсъждания, които се проведоха през 2018 г. в рамките на СТО. Обсъжданията бяха прозрачни и достъпни за всички страни — членки на СТО, и доведоха до създаването на „Контролен списък с въпроси от страните членки“, съдържащ набелязаните от страните — членки на СТО, евентуални елементи на бъдещата рамка за улесняване на преките чуждестранни инвестиции. Този „Контролен списък“ бе одобрен на обобщаващо заседание на 6 декември 2018 г.

                  През 2019 г. започна нов етап на обсъжданията. Страните — членки на СТО, се споразумяха относно графика на заседанията през първата половина на годината, които ще бъдат посветени на доразвиването на елементите в контролния списък. Проучвателната работа за целите на доразвиването на елементите продължава да бъде прозрачна и достъпна за всички страни — членки на СТО. Обсъжданията ще обхванат всички елементи от „Контролния списък“ въз основа на примери на действащи разпоредби в двустранни или многостранни споразумения от значение за улесняването на инвестициите. Тези примери са събрани в „Сборник с текстови примери“. Обобщаващо заседание ще се проведе през юли 2019 г. През есента на 2019 г. се очаква страните членки да започнат да предлагат конкретни текстове за изготвянето на многостранна рамка за улесняване на инвестициите. Това означава, че първият етап от преговорите вероятно ще започне в периода септември — октомври 2019 г.

                  Преговорите следва да се провеждат в рамките на СТО и да останат прозрачни и достъпни за всички страни — членки на СТО, които пожелаят да се присъединят. По време на преговорите участващите страни членки могат да подложат на обсъждане всяко едно преговорно предложение в областта на улесняването на ПЧИ, в началото на преговорния процес в рамките на СТО или на по-късен етап.

                  Съветът оправомощи Комисията в рамките на Програмата за развитие от Доха (ПРД) за преговори в СТО, наред с другото, относно търговията и инвестициите
                     2
                  . Като се има предвид, че ПЧИ са сред основните двигатели на международната търговия, а посредством улесняването на инвестициите могат да бъдат улеснени трансграничните инвестиции, което да спомогне за постигането на стабилна и предсказуема среда за ПЧИ в световен мащаб
                     3
                  , новите преговори в рамките на СТО относно улесняването на инвестициите са обхванати от действащото разрешение, тъй като принадлежат към сферата на търговията и инвестициите
                     4
                  . Поради това не е необходимо ново решение на Съвета за оправомощаване с оглед на започването на преговори съгласно член 218, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

                  Независимо обаче че търговията и инвестициите не са нови въпроси в програмата на СТО
                     5
                  , преговорите относно улесняването на инвестициите биха могли да са новост в някои отношения и да засегнат някои теми, по които ЕС е набелязал конкретни приоритети. Съответно, за да се зададат по-точни рамки на преговорите, Комисията препоръчва на Съвета да приеме указания за водене на преговори конкретно за преговорите в рамките на СТО относно улесняването на инвестициите.

                  С предлаганите указания за водене на преговори се цели да се гарантира, че ЕС може да започне преговори по всички елементи на улесняването на инвестициите, предложени от участващите страни — членки на СТО, в хода на преговорите, като се спазват изцяло достиженията на правото и политическите решения на ЕС при преговорите относно търговията и инвестициите.

                  За ЕС целта на преговорите е да бъдат улеснени ПЧИ от страна на инвеститори и предприятия, в това число на микро-, малки и средни предприятия, и да бъдат създадени нови възможности за стимулиране на приобщаващия растеж и устойчивото развитие. Една многостранна рамка за улесняване на инвестициите би могла да улесни инвестициите в световен мащаб по същия начин, както СТО допринася за улесняването на световната търговия посредством Споразумението за улесняване на търговията. За да се постигнат резултати, отговарящи на високи стандарти, с участието на възможно най-голям брой страни — членки на СТО, правилата и задълженията следва да предвиждат съответна гъвкавост за страните членки.

               •Съгласуваност с действащите разпоредби в тази област на политиката

                  Горепосочените цели са съвместими с Договора за Европейския съюз (ДЕС), според който ЕС следва да насърчава „интеграцията на всички страни в световната икономика, включително чрез постепенно премахване на пречките пред международната търговия“
                     6
                  .

                  На заседанието на Европейския съвет от 28 — 29 юни 2018 г. Комисията беше оправомощена да провежда политика за модернизация на СТО, за да може: 1) СТО да увеличи значимостта си и да се приспособява по-добре в условията на един променящ се свят и 2) да се увеличи ефективността на СТО. Модернизирането на начините, по които се създават правилата в СТО — една от главните цели на предстоящите преговори относно улесняването на инвестициите — съставлява основна част от този процес.

                  На 18 септември 2018 г. Комисията представи концептуален документ
                     7
                   по въпросите на модернизирането на СТО. Във връзка с укрепването на нормотворческата функция на СТО, Комисията подчерта, наред с другото, че „след съвместните изявления от Буенос Айрес вече е започнала работа в областта на […] улесняването на инвестициите, но ще бъдат необходими допълнителни усилия за преодоляване на пропуските и за актуализиране на правилника на СТО.“

                  По време на своите преговори в областта на свободната търговия ЕС систематично предлага амбициозни правила за прозрачността и вътрешната уредба в сектора на услугите и в други сектори. Указанията за водене на преговори, предложени за преговорите за улесняване на инвестициите, ще се основават на същия подход като следвания от ЕС в неговите споразумения за свободна търговия.

               •Съгласуваност с други политики на Съюза

                  Правилата, които ЕС може да предложи в рамките на СТО, ще бъдат изцяло в съответствие с относимото законодателство за вътрешния пазар на ЕС, ще се опират на него и ще отразяват предложенията, направени от ЕС при двустранните преговори.

                  С предлаганите указания за водене на преговори се потвърждава, че всяко договорено от ЕС правило или задължение следва да отговаря на правната рамка на ЕС (т. 5 в приложението).

               2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ

               •Правно основание

                  Член 207, параграф 4, първата алинея във връзка с член 218, параграфи 3 и 4 от ДФЕС.

                  Съгласно член 207, когато се договарят споразумения за общата търговска политика, Комисията изготвя препоръки за Съвета. Съответните преговори се водят от Комисията в консултация със специален комитет, определен от Съвета, който я подпомага в тази задача, и в рамките на указанията, които Съветът може да ѝ отправи.

                  В член 218, параграф 3 от ДФЕС се предвижда, че Комисията представя препоръки на Съвета, който е овластен да приема решения за оправомощаване с оглед на започването на преговори, и съгласно член 218, параграф 4 от ДФЕС той може да отправя указания до преговарящия субект и да определя специален комитет, с който да се провеждат консултации при воденето на преговорите.

                  Що се отнася до преговорите в рамките на СТО относно улесняването на инвестициите, Съветът вече разреши започването на преговори и изготви указания за Комисията за водене на преговори в рамките на СТО относно търговията и инвестициите. Въпреки това е необходимо да се приемат допълнителни указания за водене на преговори, за да се зададат по-точни рамки за целта. Съответно Комисията препоръчва на Съвета да приеме решение на основание член 207, параграф 4, първа алинея във връзка с член 218, параграфи 3 и 4 от ДФЕС.

               •Субсидиарност (при неизключителна компетентност)

                  В съответствие с член 3 от ДФЕС общата търговска политика е област на изключителна компетентност на ЕС. Поради това принципът на субсидиарност не се прилага (член 5, параграф 3 от ДЕС).

               •Пропорционалност

                  Препоръката на Комисията отговаря на принципа на пропорционалност (член 5, параграф 4 от ДЕС).

               •Избор на инструмент

                  Решение на Съвета на Европейския съюз за приемане на указания за водене на преговори в рамките на СТО относно улесняването на инвестициите за допълване на указанията, изготвени за Комисията във връзка с ПРД.

               3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОТ ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

               •Последващи оценки/проверки за пригодност на действащото законодателство

                  Не се прилага.

               •Консултации със заинтересованите страни

                  Не бе проведена обществена консултация, тъй като все още не са известни аспектите по същество от преговорите в СТО.

                  Комисията провежда редовни консултации със заинтересованите страни, включително в експертната група за търговските споразумения
                     8
                   и в рамките на диалога с гражданското общество
                     9
                  .

               •Събиране и използване на експертни становища

                  Не се прилага.

               •Оценка на въздействието

                  Оценка на въздействието не е извършвана по следната причина: Преговорите в рамките на СТО относно улесняването на инвестициите се водят въз основа на правомощия, които Съветът вече е предоставил на Комисията за преговори в СТО (вж. раздел 1). Предметът на преговорите не представлява нова област на политиката. Тези преговори са продължение на по-широките преговори в рамките на СТО, чийто обхват понастоящем се стеснява до по-конкретна област, която не включва либерализирането на инвестициите или тяхната закрила.

                  Въз основа на евентуалните елементи на бъдещата многостранна рамка за улесняване на инвестициите, набелязани в „Контролния списък“, се прави заключението, че няма признаци, че ратифицирането на това споразумение ще окаже значително въздействие за ЕС. То по-скоро ще представлява кодификация на вече установени в ЕС практики. Въздействието от евентуалните нови правила и задължения, произтичащи от преговорите в рамките на СТО, вероятно ще бъде по-съществено за някои трети държави, и по-специално за развиващите се и най-слабо развитите държави. Те обаче не могат да бъдат предварително определени. Първо, защото преговорните предложения не са представени още от участващите страни — членки на СТО. На второ място — тъй като не е известно кои страни членки ще поемат ангажименти по отношение на новите правила и задължения в рамките на СТО, и ако бъдат поети ангажименти — в какъв период от време.

                  Когато потенциалните въздействия се изяснят, т.е. когато се конкретизира съдържанието на многостранната рамка и ангажиментите на страните — членки на СТО, Комисията ще направи повторна оценка на необходимостта от по-задълбочен анализ. Това следва да стане най-късно при приключването на преговорите в рамките на СТО.

                  ЕС ще участва активно и ще представи предложения още на ранните етапи на преговорите, за да повлияе на техния изход.

               •Пригодност и опростяване на законодателството

                  Не се прилага.

               •Основни права

                  Настоящата инициатива е съобразена изцяло с принципите на Хартата на основните права на Европейския съюз.

               4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

                  Предложението няма отражение върху бюджета.

               5.ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ

               •Планове за изпълнение и механизми за мониторинг, оценка и докладване

                  Не се прилага.

               •Обяснителни документи (за директивите)

                  Не се прилага.

               •Подробно разяснение на конкретните разпоредби на предложението

                  Не се прилага.

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за допълване на указанията за водене на преговори за Програмата за развитие от Доха по отношение на преговорите за създаване на многостранна рамка за улесняване на инвестициите

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 207, параграф 4, първата алинея във връзка с член 218, параграфи 3 и 4 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               1)В рамките на Програмата за развитие от Доха Съветът разреши започването на преговори в Световната търговска организация (СТО) и изготви указания за водене на преговори за Комисията относно, наред с другото, търговията и инвестициите.

               2)На 13 декември 2017 г. на единадесетата Министерска конференция на Световната търговска организация 70 от нейните страни членки приеха съвместно изявление относно улесняването на инвестициите за развитие
                  10
               , в което призоваха към „структурирани обсъждания с цел разработване на многостранна рамка за улесняване на инвестициите.“

               3)Според най-скорошния график настоящият етап на обсъжданията, насочени към доразвиването на евентуалните елементи на многостранна рамка за улесняване на инвестициите, ще приключи през юли 2019 г.
                  11
                и вероятно ще бъде последван от една първа фаза на преговори през есента на 2019 г.

               4)Необходимо е да се приемат допълнителни указания за водене на преговори, за да се доуточни позицията на Съюза при предстоящите преговори в СТО относно улесняването на инвестициите.

               5)Съгласно член 207, параграф 3 комитетът „Търговска политика“ следва да продължи да е комитетът, с който се провеждат консултации във връзка с преговорите,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Указанията за водене на преговори, изготвени за Комисията във връзка с Програмата за развитие от Доха, се допълват с указанията за преговорите относно многостранна рамка за улесняване на инвестициите, представени в приложението.

               Член 2

               Адресат на настоящото решение е Комисията.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        Документ WT/MIN(17)/59 от 13 декември 2017 г.

                     (2)

                        Серия от заключения на Съвета от периода от 25 октомври 1999 г. до 18 юли 2008 г. представят правомощията в рамките на ПРД.

                     (3)

                        В най-скорошния „График на заседанията за провеждане на структурирани обсъждания по въпросите на улесняването на инвестициите за развитие“ (документ INF/IFD/W/3) от 17 април 2019 г., изготвен въз основа на „Контролния списък с въпроси от страните членки“, се предвижда че улесняването на инвестициите е свързано с осигуряването на стабилен, прозрачен и предсказуем бизнес климат за ПЧИ по целия свят. Последната версия на „Контролния списък с въпроси от страните членки“ от 9 ноември 2018 г. бе разпространен до всички страни членки като приложение към неофициална бележка относно обобщаването и планирането на следващите стъпки от 27 ноември 2018 г.

                     (4)

                        По-конкретно се прави препратка към заключенията на Съвета от 26 октомври 1999 г., 8 декември 1999 г., 29 октомври 2001 г., 21 ноември 2001 г., 21 юли 2003 г. (в които специално се предвижда, че министерските декларации от Сингапур и Доха и приетите свързани текстове, както и по-ранните заключения на Съвета, представляват основанието за действие от страна на Съюза при преговорите в рамките на ПРД), 5 декември 2003 г., 6 октомври 2004 г., 19 юли 2005 г., 18 октомври 2005 г. (в които специално се припомня, че заключенията на Съвета от периода октомври 1999 г. — юли 2005 г. остават валидни и заедно съставляват мандата на Комисията за преговорите в рамките на ПРД), 21 ноември 2005 г., 12 юни 2006 г., 10 март 2008 г. и 18 юли 2008 г.

                     (5)

                        Работната група на СТО по въпросите на взаимоотношенията между търговията и инвестициите започна работа през 1997 г.

                     (6)

                        Член 21, параграф 2, буква д) от ДЕС.

                     (7)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (10)

                        Документ WT/MIN (17)/59.

                     (11)

                        Документ INF/IFD/W/3.

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 3.7.2019
            COM(2019) 314 final
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към
            Препоръка за решение на Съвета
            за допълване на указанията за водене на преговори за Програмата за развитие от Доха по отношение на преговорите за създаване на многостранна рамка за улесняване на инвестициите

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               1.ЕСТЕСТВО И ОБХВАТ НА ПРАВИЛАТА И ЗАДЪЛЖЕНИЯТА

               1.Въз основа на правомощията, предоставени от Съвета за преговори в Световната търговска организация (СТО) по Програмата за развитие от Доха, целта на многостранните преговори относно улесняването на инвестициите следва да бъде създаването на многостранна рамка от правила с оглед на улесняването на преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ) в световен мащаб. Целта е да се създаде по-прозрачен, ефикасен и предсказуем климат за улесняване на трансграничните инвестиции. Тази рамка следва да е съсредоточена върху ПЧИ, за сметка на краткосрочните движения на капитали, и да има за цел да осигури подходящи условия за международните инвестиции, така че те да допринасят за устойчивото развитие, като същевременно се запази способността на приемащите страни да регулират дейността на инвеститорите на съответните си територии.

               2.В съответствие със Съвместното изявление на министрите относно улесняването на инвестициите за развитие, прието от 70 страни — членки на СТО, по време на единадесетата Министерска конференция на СТО на 13 декември 2017 г., тези преговори няма да се занимават с достъпа до пазара, закрилата на инвестициите и уреждането на спорове между инвеститор и държава.

               3.Преговорите следва да се провеждат и приключат, като се вземат надлежно предвид правата и задълженията на страните членки в рамките на СТО, като се съблюдават принципите на прозрачност и приобщаване и като се надгражда върху съществуващите споразумения на СТО.

               4.Целта на преговорите следва да е разработването на правила и задължения, отговарящи на високи стандарти, с участието на възможно най-голям брой страни — членки на СТО. При преговорите следва да се отчитат конкретните възможности и предизвикателства за страните — членки на СТО, във връзка с улесняването на инвестициите. Съответно правилата и задълженията следва да предвиждат подходяща степен на гъвкавост.

               5.В договорените от Европейския съюз (ЕС) правила и задължения следва да се взема предвид задължението за недискриминация в съществуващите споразумения на СТО, доколкото те са релевантни и приложими в контекста на улесняването на инвестициите.

               2.ПРЕДЛОЖЕНО СЪДЪРЖАНИЕ НА ПРАВИЛАТА И ЗАДЪЛЖЕНИЯТА

               6.В резултат на преговорите следва да бъде разработена нова рамка от правила в СТО, чиято цел е улесняването на ПЧИ. Тази рамка следва да създаде прозрачна, ефикасна и предсказуема среда за международните инвестиции, което ще е от полза за предприятията от ЕС, независимо от техния размер, включително за микропредприятията и за малките и средните предприятия, и следва също да укрепи капацитета на развиващите се и на най-слабо развитите страни за привличане на ПЧИ, като по този начин се засили участието им във веригите за създаване на стойност в световен мащаб.

               7.Преговорите ще се водят по открит и приобщаващ начин. Следователно те могат да обхващат всякакви аспекти на улесняването на инвестициите, предложени от участващите страни членки. Като се отчита междусекторното естество на улесняването на инвестициите, преговорите могат да обхванат въпроси като:

               –Елементи, насочени към подобряване на прозрачността и предвидимостта на инвестиционните мерки, включително на правилата и условията, приложими към въвеждането и действието на ПЧИ (публикуване и достъпност на мерките и информацията; изпращане на уведомления до СТО; информационни центрове);

               –Елементи, насочени към рационализиране и ускоряване на административните процедури и изисквания (административни процедури и изисквания за представяне на документация; срокове за административните процедури; обработване на непълни заявления; такси и възнаграждения; преразглеждане на административните процедури; използване на електронното управление; обслужване на едно гише; точка за контакт/звено за контакт/механизми с участие на омбудсман, включително контакти със съответните заинтересовани страни и предотвратяване на спорове);

               –Елементи, чиято цел е засилването на международното сътрудничество, обменът на информация, обменът на най-добри практики (международно сътрудничество между страните членки; международно сътрудничество на многостранно равнище посредством Комитета на СТО по въпросите на улесняването на инвестициите);

               –Свързано с развитието измерение (предизвикателства пред по-слабо развитите страни; обмен на най-добри практики; разпоредби за специално и диференцирано третиране; техническа помощ и изграждане на капацитет) и насърчаване на корпоративна социална отговорност и на устойчивото развитие.

               8.Европейският съюз може също така да започне преговори по други аспекти от значение за улесняването на ПЧИ, предложени от участващите страни членки, в съответствие с тези указания.

               9.Всяко договорено от Европейския съюз правило или задължение следва да отговаря на правната рамка на ЕС.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 20.5.2020
            COM(2020) 528 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2020 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2020 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 17 декември 2019 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който Обединеното кралство не е посочено като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)След оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС на 31 януари 2020 г. и влизането в сила на Споразумението за оттегляне Обединеното кралство навлезе в преходен период до 31 декември 2020 г. Единно решение, взето преди 1 юли 2020 г. от ЕС и Обединеното кралство в рамките на Съвместния комитет, предвиден в Споразумението за оттегляне, може да удължи този срок с една или две години. През този период правото на Съюза, включително това, свързано с европейския семестър, продължава да се прилага по отношение на Обединеното кралство и на неговата територия.

               (3)Докладът за Обединеното кралство за 2020 г.
                  3
                беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Обединеното кралство в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г.
                  4
               , последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Обединеното кралство по отношение на националните му цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 11 март 2020 г. Световната здравна организация официално обяви разпространението на COVID-19 за световна пандемия. Пандемията е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, като причинява смущения в световните вериги за доставки, причинява нестабилност на финансовите пазари, предизвиква сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Тя застрашава работните места, доходите на хората и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има значителни последици в Европейския съюз. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение
                  5
               , в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално и европейско равнище.

               (5)Няколко държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

               (6)На 20 март 2020 г. Комисията прие Съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  6
               . Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в периоди на сериозен икономически спад. В своето съобщение Комисията изрази пред Съвета становището, че предвид очаквания съществен икономически спад в резултат на разпространението на COVID-19, сегашните условия позволяват да се задейства клаузата. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че това не застрашава фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклоняват от бюджетните изисквания, които по принцип биха били приложими, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиките в рамките на Пакта.

               (7)Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията, за укрепване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на работното място с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчив растеж, като наред с другото се интегрират екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят всички поуки от кризата.

               (8)Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага единният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантират обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на единния пазар, трябва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Настоящата криза показа необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в сектора на здравеопазването, които включват по-специално подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи. Те са ключови елементи за разработването на по-широкообхватни планове за готовност при кризи.

               (9)Възможно е социално-икономическите последици от пандемията да бъдат неравномерно разпределени между различните региони в Обединеното кралство поради различните модели на специализация. Това e свързано със съществен риск от допълнително задълбочаване на регионалните различия в рамките на Обединеното кралство. Настоящото положение изисква целенасочени действия на политиката.

               (10)На 30 април 2020 г. Обединеното кралство представи своята национална програма за реформи за 2020 г., а на 7 май 2020 г. — своята програма за конвергенция за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (11)Спрямо Обединеното кралство понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Обединеното кралство да гарантира, че през 2019—2020 г. номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  7
                не надвишава 1,6 %, което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Общата прогноза на Комисията потвърждава съществуването на риск от значително отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2019—2020 г., както и за 2018—2019 г. и 2019—2020 г., взети заедно. Данните за изпълнението за периода 2019—2020 г. ще бъдат на разположение през есента на 2020 г.

               (12)В своята програма за конвергенция за 2019—2020 г. правителството планира влошаване на номиналното салдо от дефицит в размер на 2,2 % от БВП през 2019—2020 г. до дефицит от 2,5 % от БВП през 2020—2021 г. Предвижда се дефицитът да нарасне до 3,1 % от БВП през 2021—2022 г. и да намалее до 2,4 % от БВП до 2024—2025 г. След като намаля до прогнозирани 83,2 % от БВП през 2019—2020 г., през 2020—2021 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее до 82,9 % съгласно програмата за конвергенция за 2019—2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози обаче вече не изглежда реалистичен, тъй като не се отчита икономическото въздействие на пандемията от COVID-19. Прогнозите в програмата не отчитат също така мерките, обявени от Обединеното кралство в отговор на пандемията от COVID-19. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с високата степен на несигурност, породена от пандемията от COVID-19.

               (13)В отговор на пандемията от COVID-19 Обединеното кралство прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на своята здравна система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са били особено силно засегнати. Прогнозите в програмата за конвергенция не включват тези мерки, но са взети предвид в прогнозата на Комисията. Бюджетните мерки възлизат на около 5,5 % от БВП и включват подкрепа за работниците, самостоятелно заетите лица и предприятията, както и мерки за социално подпомагане. Освен това Обединеното кралство обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за подпомагане на ликвидността на предприятията. Тези мерки включват гаранции за заеми в размер на около 16 % от БВП. Пълното прилагане на тези мерки, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни фискални позиции в средносрочен план, когато икономическите условия позволяват това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

               (14)Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики салдото по консолидирания държавен бюджет на Обединеното кралство се очаква да бъде -10,7 % от БВП през 2020—2021 г. и -6,2 % през 2021—2022 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне 102,5 % от БВП през 2020—2021 г. и 100,2 % през 2022 г. Макроикономическият сценарий, заложен в основата на програмата за конвергенция, не отчита въздействието на пандемията от COVID-19, а прогнозите за дълга и дефицита в нея се различават съществено от прогнозите на Комисията.

               (15)На 20 май 2020 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора поради предполагаемото нарушение от страна на Обединеното кралство на прага на дефицита от 3 % от БВП през 2020—2021 г. Като цяло анализът предполага, че критерият за дефицита, както е определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, не е изпълнен.

               (16)Текущата криза, свързана с COVID-19, доведе до икономически и социални предизвикателства, които са без прецедент през последните десетилетия. Очаква се безработицата да нарасне с почти 3 процентни пункта до 6,7 % през 2020 г. и да се възстанови слабо до 6 % през 2021 г. — от 3,8 % през 2019 г. Правителството на Обединеното кралство прие спешни мерки за смекчаване на отрицателните последици от сътресението. Разходите за пряката фискална подкрепа ще зависят от търсенето, но може да възлязат на около 110 млрд. GBP (5,5 % от БВП), допълнени с 330 млрд. GBP (16 % от БВП) под формата на кредитни гаранции за банкови заеми. Бяха въведени схеми за работа при намалено работно време, за да се защити заетостта, както и мерки за подкрепа на самостоятелно заетите лица. Покритието и правото на достъп до авансови плащания по системата за универсални кредити (Universal Credit) временно бяха разширени, а основното право при универсалния кредит беше временно удължено за дванадесет месеца. Местните органи също ще получат допълнително еднократно финансиране в подкрепа на икономически уязвимите хора и домакинства. Правителството обяви също така тримесечен мораториум върху плащанията по ипотечните кредити за собствениците на жилища в затруднено положение вследствие на коронавируса.

               (17)За да подкрепи финансовото състояние на предприятията, Bank of England намали на два пъти лихвения процент за банките — общо от 0,75 % на 0,1 %, и намали антцикличния капиталов буфер на Обединеното кралство, за който досегашната планира цел беше 2 % до декември 2020 г., на 0 %, увеличи размера на програмата си за изкупуване на облигации на 645 млрд. GBP и засили подкрепата си за търговските банкови заеми за реалната икономика заедно с държавните гаранции за заеми. Правителството предложи на някои сектори едногодишен мораториум върху заплащането на данък върху нежилищните сгради, отлагане на плащанията на ДДС, както и парични помощи за по-малките предприятия. Предоставена беше и подкрепа за ликвидност под формата на гаранции и комбинирани безвъзмездни средства по схемата за заеми поради прекъсване на стопанската дейност вследствие на коронавируса за малки и средни предприятия под даден праг на оборота, като се използва широк набор от продукти за бизнес финансиране, като револвиращи кредитни инструменти и други продукти, включително срочни кредити. Освен това за всички сектори на стопанска дейност беше направена достъпна обща схема за предоставяне на ликвидност на МСП, но също така и на по-големи предприятия, която може да включва и подкрепа за инвестиции. При разработването и прилагането на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор.

               (18)Пандемията от COVID-19 разкри слабости в готовността и капацитета на здравните системи в Обединеното кралство да реагират на такива пандемии, по-специално по отношение на съоръженията, персонала и консумативите. Това доведе до спешното създаване на временни полеви болници за пациенти с COVID-19 в цялото Обединено кралство. Наложи се производственият сектор в страната да промени производствените си линии, за да произвежда спешно допълнително медицинско оборудване, като например вентилатори, за да се покрие очакваното ниво на търсене. Кризата, свързана с COVID-19, допълнително изостри проблема с недостига на работна сила в здравния сектор. За управлението на подобни кризи в бъдеще ще са необходими инвестиции в здравната система в цялото Обединено кралство, включително ефективни и добре обезпечени с ресурси мерки за обществено здраве. Тези инвестиции следва да имат за цел осигуряване на необходимото оборудване, съоръжения и необходимата квалифицирана работна ръка, и като цяло, капацитета за предоставяне на всички очаквани редовни здравни услуги заедно с грижите за пациенти с COVID-19 или подобни инфекциозни заболявания.

               (19)Настоящата криза вероятно ще окаже по-голямо въздействие върху най-уязвимото население, изостряйки бедността. Рискът от бедност или социално изключване нарастваше още преди кризата въпреки рекордно ниската безработица. Бедността сред работещите и детската бедност също са високи. Намаляването на социалните плащания и реформите в тази област крият риск от подкопаване на силния ефект на намаляване на бедността на системата за данъчни облекчения на Обединеното кралство. Има поле за засилване на подкрепата за най-уязвимите лица, включително децата, живеещи в бедност, особено като се има предвид очакването кризата да доведе до допълнително увеличаване на неравенството по отношение на доходите.

               (20)Подобряването на производителността на труда продължава да бъде голямо предизвикателство за Обединеното кралство. Продукцията на час е значително по-ниска в Обединеното кралство, отколкото в повечето други развити икономики, и е само малко по-висока от равнището преди финансовата криза. Растежът на БВП се дължи на ръста на заетостта, като на практика в близкото минало увеличение на производителността не се наблюдава. Въпреки свития пазар на труда, производителността на труда в Обединеното кралство по принцип е на едно и също равнище от началото на 2018 г. Ръстът на реалните работни заплати също остана бавен. Много региони в Обединеното кралство са сравнително бедни, със сравнително ниски нива на инвестициите в умения и инфраструктура. Ограничените перспективи за кариерно развитие за хората с ниско заплащане на труд оказват отрицателно въздействие както върху производителността, така и върху бедността. Това условие се очаква да продължи и може да се изостри още повече в контекста на кризата, свързана с COVID-19. Сегашната пандемия поставя значителни предизвикателства и пред системите на образование и обучение в Обединеното кралство, по-специално в резултат на дистанционното обучение и различния достъп до структурирано обучение. Следователно има поле за увеличаване на производителността чрез разрешаването на широкообхватни проблеми, като например ниското ниво на инвестиции в оборудване, инфраструктура и научноизследователска и развойна дейност, както и чрез преодоляването на пропуските в уменията (особено по отношение на основните и техническите умения). Обединеното кралство се стреми към по-големи инвестиции в научни изследвания и иновации и към подобряване на използването на съществуващите технологии в цялата икономика.

               (21)За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на изпълнението на вече готови публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез подходящи реформи. В Обединеното кралство се наблюдава постоянен недостиг на жилища. Възникват ограничения по отношение на капацитета, като в същото време жилищното строителство остава под необходимите нива, за да може да отговори на очакваното търсене. В същото време количеството и местоположението на земята, която е на разположение за изграждането на нови жилища, продължават да бъдат ограничени вследствие на строгото регулиране на пазара на земя, особено около големите градове. Строителният сектор продължава да бъде от ключово значение за осигуряването на жилища, както и за изпълнението на бъдещите цели в областта на енергийната ефективност и климата, въпреки че намаляването на енергията, използвана за домашно отопление, се усложнява от остарелия жилищен фонд и неговата бавна замяна. След десетилетия на недостиг на публични инвестиции правителството започна да предприема мерки по отношение на недостига на инфраструктура. Постигнат бе окуражаващ напредък в областта на инвестициите във възобновяеми енергийни източници и беше постигнато значително намаление на емисиите в енергийния сектор. Преходът към неутралност по отношение на климата обаче все още е свързан с предизвикателства в цялата икономика. Използването на пътните, железопътните и авиационните мрежи на Обединеното кралство достига своя капацитет и това допринася за задръствания и за замърсяването на въздуха. Обединеното кралство има амбицията да има челна роля в областта на превозните средства с нулеви емисии, но по-голямата част от железопътната му мрежа все още не е електрифицирана. Въпреки че покритието на мрежите с влакнеста оптика в Обединеното кралство все още е слабо, мрежовата конкуренция на пазара на влакнеста оптика нараства, тъй като правителството увеличава значително публичната подкрепа за разгръщането на мрежи с влакнеста оптика. Такива инвестиции в цифрова инфраструктура обаче трябва да бъдат съпътствани с подобряване на цифровите умения, тъй като Обединеното кралство страда от структурен недостиг на специализирани умения в областта на информационните технологии.

               (22)Настоящите препоръки са насочени към справяне със социално-икономическите последици от пандемията и улесняване на икономическото възстановяване, докато специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., които Съветът прие на 9 юли 2019 г., обхващат също така реформите, които са от съществено значение за справянето със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Тези препоръки продължават да бъдат актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани в рамките на европейския семестър до края на преходния период.

               (23)Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. Държавите членки направиха преглед на напредъка по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) в своите национални програми за реформи за 2020 г. Гарантирайки цялостното изпълнение на препоръките по-долу, Обединеното кралство ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

               (24)В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията извърши цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство и го публикува в доклада за страната за 2020 г.
                  8
                Комисията оцени също и програмата за конвергенция за 2020 г. и националната програма за реформи за 2020 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Обединеното кралство, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

               (25)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2020 г., като становището му
                  9
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Обединеното кралство да предприеме следните действия през 2020 г. и 2021 г.:

               1.В съответствие с общата клауза за дерогация, да предприеме всички необходими мерки за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да укрепи устойчивостта на здравната система.

               2.Да гарантира адекватността и покритието на системата за социална закрила, за да се осигури подкрепа за всички, и по-специално за тези, които са най-засегнати от кризата.

               3.Да насърчи иновациите и подкрепи развитието на човешкия капитал. Да даде приоритет на изпълнението на вече готови публични инвестиционни проекти и да насърчи частните инвестиции за стимулиране на икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху жилищното строителство, чистото и ефективно производство и използване на енергия, устойчивите транспортни инфраструктури и високоскоростните широколентови мрежи.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (4)

                        ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 117.

                     (5)

                        СОМ(2020) 112 final.

                     (6)

                        СОМ(2020) 123 final.

                     (7)

                        Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (8)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (9)

                        Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 20.5.2020
            COM(2020) 517 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Унгария за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2020 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Унгария за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2020 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 17 декември 2019 г. Комисията прие също доклада за механизма за предупреждение, в който Унгария не е посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед

               (2)Докладът за Унгария
                  2
                за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бе оценен напредъкът на Унгария в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г.
                  3
               , последващите действия във връзка с препоръките, отправени през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Тя застрашава работните места на хората, доходите им и стопанската дейност на предприятията. Тя доведе до голямо икономическо сътресение, което вече оказва значително отрицателно отражение върху Европейския съюз. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение
                  4
               , в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

               (4)Няколко държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

               (5)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  5
               . Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В своето съобщение Комисията излага пред Съвета становището си, че предвид очаквания драстичен икономически спад вследствие на разпространението на COVID-19 настоящите условия позволяват активирането на клаузата. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че това не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

               (6)Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като наред с другото се интегрират зеленият преход и цифровата трансформация и се извадят всички поуки от кризата.

               (7)Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага единният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на единния пазар, трябва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор, като тази готовност включва по-специално подобрени стратегии за покупка, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи. Тези елементи са изключително важни за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

               (8)Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби
                  6
               , предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната година 2020—2021 държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Унгария се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на хората и секторите, които са в най-затруднено положение.

               (9)Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията да бъде неравномерно в различните територии поради различните модели на специализация, по-специално в регионите, където липсват основни активи или зависещи в голяма степен от стопански дейности, за които е необходим пряк контакт с потребителите. Това води до съществен риск териториалните неравенства в Унгария да се засилят, като се задълбочи вече наблюдаваната тенденция за увеличаване на различията между градските и селските райони. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на сближаване между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

               (10)На 5 май 2020 г. Унгария представи националната си програма за реформи за 2020 г., а на 4 май 2020 г. — програмата си за конвергенция за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (11)Спрямо Унгария понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга.

               (12)На 14 юни 2019 г. Съветът препоръча на Унгария да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  7
                не надвишава 3,3 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция от 1,0 % от БВП. Цялостната оценка на Комисията потвърждава значително отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2019 г. и през 2018 г. и 2019 г., взети заедно. С оглед на задействането на общата клауза за дерогация обаче не е оправдано предприемането на по-нататъшни стъпки в рамките на процедурата за значително отклонение за Унгария.

               (13)В своята конвергентна програма за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши, преминавайки от дефицит в размер на 2,0 % от БВП през 2019 г. към дефицит от 3,8 % от БВП през 2020 г. Предвижда се дефицитът да намалее до 2,7 % от БВП през 2021 г. и постепенно да достигне 1,0 % от БВП до 2024 г. След намалението, достигнало 66,3 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 72,6 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с високата степен на несигурност, породена от пандемията от COVID-19. Съществуват специфични за отделните държави рискове в основата на бюджетните прогнози, а именно рискове, свързани с по-високи от прогнозираните разходи (които следват предишни тенденции на високи разходи в края на годината), както и потенциално по-ниски от очакваните приходи, тъй като прогнозата изглежда се основава на известно увеличение на приходите.

               (14)В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Унгария прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната система за интензивни грижи, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен хора и сектори. Съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизаха на 2,8 % от БВП през 2020 г. и се финансират изцяло чрез преразпределяне на разходите в рамките на бюджета, резервите и новите данъци. Те включват мерки, насочени към подкрепа на пазара на труда, данъчни облекчения за предприятията и разходи, свързани със спешната медицинска помощ. Бяха обявени допълнителни мерки в подкрепа на възстановяването (1,4 % от БВП) и за подкрепа на пазара на труда (0,4 % от БВП), но все още не са уточнени. Освен това Унгария прие мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за подпомагане на ликвидността на предприятията. Според програмата за конвергенция от 2020 г. те се оценяват на 1,5 % от БВП. Органите работят върху допълнителни мерки на стойност 0,3 % от БВП. Тези мерки включват програми за гарантиране на кредити и гарантирани от държавата заеми. Общото въздействие върху бюджета от фискалните мерки, посочени в програмите за конвергенция за 2020 г., се различава от отразеното в прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г., тъй като само тези, които бяха достатъчно конкретизирани, бяха оценени и взети предвид от Комисията. Като цяло приетите от Унгария мерки са в съответствие с насоките, изложени в Съобщението на Комисията относно координирани икономически мерки в отговор на пандемията от COVID-19. Цялостното конкретизиране и приемане на всички обявени мерки, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни фискални позиции в средносрочен план, когато икономическите условия позволяват това да се случи, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

               (15)Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непромененa политикa се предвижда салдото на Унгария по консолидирания държавен бюджет да бъде -5,2 % от БВП през 2020 г. и -4,0 % през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне 75,0 % от БВП през 2020 г.

               (16)На 14 юни 2019 г. Съветът реши, в съответствие с член 121, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз, че през 2018 г. в Унгария се наблюдава значително отклонение от средносрочната бюджетна цел. С оглед на установеното значително отклонение на 14 юни 2019 г. Съветът препоръча на Унгария да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи няма да надвиши 3,3 % през 2019 г. и 4,7 % през 2020 г., което съответства на годишна структурна корекция от 1,0 % и 0,75% от БВП. На 5 декември 2019 г. Съветът прие Решение (ЕС) 2019/2172
                  8
               , с което се констатира, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на неговата препоръка от 14 юни 2019 г. и издаде преработена препоръка. В препоръката от 5 декември 2019 г. Съветът поиска от Унгария да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи не превишава 4,7 % през 2020 г., което съответства на годишна структурна корекция в размер на 0,75 % от БВП през 2020 г. Въз основа на цялостната оценка на Комисията и с оглед на задействането на общата клауза за дерогация за 2020 г., което позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, се счита, че Унгария е предприела ефективни действия в отговор на препоръката си от 5 декември 2019 г.

               (17)На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, вследствие на планираното от Унгария нарушение на прага на дефицита в размер на 3 % от БВП през 2020 г. Като цяло, в анализа се предполага, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, не е изпълнен.

               (18)На 11 март 2020 г. правителството обяви „състояние на опасност“. На 12 март бяха затворени границите за пътници, освен за завръщащи се граждани и за жители на Европейското икономическо пространство, както и за редовни трансгранични работници. Транзитното преминаване на стоки продължи да бъде разрешено. На 16 март 2020 г. центровете за образование в ранна детска възраст, училищата и университетите бяха затворени и преподаването започна да се извършва онлайн. От 17 март 2020 г. нататък някои неосновни магазини бяха задължени да преустановяват дейността си в 15.00 часа, а ресторантите можеха да останат отворени само за услуги продажба на храна за вкъщи. На 28 март 2020 г. беше въведен частичен полицейски час, което означаваше, че хората можеха да напускат района си на пребиваване само по надлежно обосновани причини и трябваше да спазват дистанция от другите хора. Преди епидемията на COVID-19, унгарската икономика показваше признаци на постепенно забавяне след няколко години на забележителен растеж. През 2019 г. реалният БВП се увеличи с 4,9 %. След избухването на причинената от вируса пандемия сравнително бързо бяха приложени  мерки за ограничаване на разпространението и официалният брой на случаите досега остана ограничен. Очаква се обаче световната рецесия да засегне особено силно износа поради доминиращата роля на промишлени сектори, силно зависими от цикличността, като например автомобилната промишленост. Очаква се рецесията да засегне и туризма и транспортните услуги, които са засегнати от ограниченията за пътуване. Като цяло през март се очаква остра рецесия, след което през втората половина на годината се очаква постепенно икономическо възстановяване, тъй като се приема, че противоепидемичните мерки постепенно ще бъдат премахнати. Безработицата може да се увеличи бързо поради гъвкавостта на пазара на труда. През 2020 г. икономическите резултати ще зависят от продължителността на мерките за изолация в домашни условия, както и от отговора на икономическата политика. В прогнозата на Европейската комисия от пролетта се предвижда намаление от 7 % на реалния БВП през 2020 г., последвано от възстановяване с 6 % през 2021 г.

               (19)От средата на март насам правителството обяви няколко вълни от мерки за смекчаване на социалното и икономическото въздействие от кризата, предизвикана от  COVID-19. Централната банка прие мерки за осигуряване на ликвидност на финансовия сектор. Други мерки за подобряване на ликвидността за домакинствата и предприятията включват: i) мораториум на плащанията до 31 декември 2020 г. за заеми и договори за финансов лизинг за дружества и домакинства и ii) определяне на горна граница на лихвения процент върху потребителските кредити. В процеса на разработване и прилагане на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор. Допълнителни мерки, насочени най-вече към най-силно засегнатите от кризата сектори, като туризма и услугите, включват временни данъчни облекчения и освобождавания от данъци, инвестиционни субсидии, развитие на инфраструктурата, субсидирани и гарантирани заеми, както и капиталови програми. С цел запазване на работните места правителството стартира два вида  схеми за работа на непълно работно време. Общата схема обхваща до 70 % от загубените възнаграждения за период от 3 месеца при определени условия, а конкретна схема е насочена към работещите в областта на НИРД. Правителството въведе едно тримесечие по-рано предварително планирано съкращение на социалноосигурителните вноски и обяви еднократна добавка към заплатите в сектора на здравеопазването. Като цяло, въпреки че фискалните мерки са насочени към подпомагане на предприятията и запазване на работните места, приложното им поле и обхватът им остават ограничени в сравнение с повечето държави членки. Освен това се планира те да бъдат финансирани чрез преразпределения в бюджетните глави и чрез наскоро завишени данъци и поради това се очаква да имат ограничен ефект от гледна точка на макроикономическата стабилизация.

               (20)Различни аспекти на резултатите в областта на здравеопазването продължават да бъдат по-лоши, отколкото в повечето държави членки, което отразява, наред с другото, високата степен на разпространение на рискови фактори сред населението и ограничената ефективност на предоставянето на здравни грижи. Публичният дял на разходите за здравеопазване в Унгария бе значително по-нисък от средния за ЕС. Делът от унгарците, които разчитат на преки разходи, е по-голям от средното за ЕС равнище, като гражданите все повече са принудени да прибягват до частни здравни услуги. Това утежнява рисковете от финансови затруднения за унгарските домакинства и води до отрицателни последици за социалната справедливост и здравните резултати. Необходими са допълнителни инвестиции и всеобхватни реформи, за да се рационализира използването на ресурсите в здравната система, да се намали неравнопоставеността в достъпа до грижите и да се повиши качеството им. Превантивните и първични здравни грижи не са достатъчно финансирани и остава недостатъчно използван потенциалът им за подобряване на качеството, достъпността и разходната ефективност на здравната система. Органите започнаха да работят за облекчаване на значителния недостиг на здравни работници в Унгария, но регионалните различия в разпределението на здравния персонал продължават да възпрепятстват достъпа до грижи в някои области и за някои уязвими групи, като маргинализираните роми, но и хората с увреждания са изправени пред специфични пречки. Предвид сътресението в търсенето за здравните системи, породено от пандемията на COVID-19, са необходими бързи действия за справяне с тези структурни предизвикателства и за повишаване на устойчивостта на унгарската здравна система.

               (21)Социално-икономическите последици от  разпространението на заразата могат да бъдат значителни и въздействието на правителствено постановление от 18 март 2020 г., позволяващо двустранно договорени дерогации от Кодекса на труда, все още предстои да бъде оценено. Според прогнозата на Комисията безработицата се очаква да нарасне до 7,0 % през 2020 г. и да се възстанови до 6,1 % през 2021 г. Секторите, които са прекомерно засегнати от кризата, представляват голяма част от унгарската икономика, като в тях работи нискоквалифицирана до средноквалифицирана работна ръка на много гъвкави трудови договори. До началото на 2020 г. общото равнище на заетост продължи да се подобрява на фона на силна икономическа експанзия, но това не  облагодетелства всички групи по еднакъв начин. Разликите в заетостта между групите умения и между мъжете и жените остават големи в сравнение със средните стойности за ЕС, като последната разлика се дължи отчасти на ограниченото предлагане на качествени грижи за деца. Въпреки че бе свита, програмата за заетост в обществения сектор, която не бе ефективна по отношение на осигуряване на работни места на участниците на първичния пазар на труда, остана значителна. И други политики могат да бъдат допълнително укрепени, за да се помогне по ефективен начин на безработните или на неактивните лица да намерят работа или да получат достъп до обучение, така че да се подобри насочването на мерките. Продължителността на обезщетенията за безработица е най-късата в ЕС — най-много три месеца, което дори при благоприятни икономически условия бе много под средното време, необходимо за намиране на работа. В съответствие с принципите на Европейския стълб на социалните права схемите и мерките за социална закрила трябва да защитават лицата, за които съществува риск да загубят работата си, както и самостоятелно заетите лица и безработните. Схемите за работа на непълно работно време, при които служителите получават подпомагане на доходите от държавата за часовете, през които не са работили, са добър начин за закрила на заетостта. По време на пандемията схемите за работа на непълно работно време са най-ефективни, ако прилагането им е просто и бързо, а допустимостта не е ограничена до определени сектори или видове предприятия.

               (22)Въпреки че положението на Унгария по отношение на бедността като цяло се подобри преди кризата, тенденцията може бързо да се обърне по време на икономическия спад. Неравенствата в доходите се увеличиха през последното десетилетие, отчасти поради промените в данъчната система и системата за обезщетения. Дори преди разпространението на COVID-19 бяха високи тежките материални лишения и социалните лишения, особено сред домакинствата с няколко деца и сред ромското население. Недостигът на общински апартаменти за социално отдаване под наем и липсата на финансова подкрепа за наемателите възпрепятстват мобилността. Обезщетението за минимален доход остана непроменено от 2012 г. насам и е едно от най-ниските в ЕС. Очаква се пандемията да засегна най-тежко уязвимите групи, които нямат достъп до грижи и основни услуги и които живеят в пренаселени домакинства. Ще са необходими мерки за насърчаване на тяхното активизиране и интеграция на пазара на труда, когато икономиките се възстановят. Още преди кризата резултатите от образованието бяха под средните за Съюза стойности и бяха силно повлияни от социално-икономическия произход на учениците. Процентът на преждевременно напускащите училище бе висок, особено сред учениците от ромски произход. Слабото участие на уязвимите групи в качествено образование представлява пропусната възможност за изграждане на човешки капитал и социално сближаване. Заплатите на учителите са едни от най-ниските в ЕС. Малкият брой студенти, участващи във висшето образование, не съответства на голямото търсене на висококвалифицирани работници. Неочакваното преминаване към дистанционно обучение вероятно ще увеличи още повече неравенствата. Данните от националните годишни тестове за компетентност показват, че до много ученици е трудно да се достигне  чрез цифрово образование поради липсата на цифрови инструменти. Учащите от семейства в неравностойно положение изпитват отрицателно въздействие от дистанционното обучение и поради на пренаселването на домакинствата и ниската степен на образование на родителите. Неотдавнашните и текущите инвестиции в цифровизацията на образованието са важни и трябва да продължат.

               (23)В контекста на кризата, предизвикана от COVID-19, е особено важно да се гарантира функционирането на критичната инфраструктура и свободното движение на стоки в рамките на единния пазар, както и да се наблюдава и гарантира правилното функциониране на веригите на доставки в сътрудничество със съседните държави. Унгария е малка отворена икономика с интензивно трансгранично транспортиране на стоки. Освен това много унгарци работят в чужбина и пътуват ежеседмично. Унгария може също така да се нуждае от сезонни погранични работници в селското стопанство. Понастоящем наложените ограничения за пътуване могат да забавят движението на стоки и работници, но биха могли да бъдат смекчени чрез гарантирането на зелени ленти за преминаване по границите.

               (24)Сред услугите търговията на дребно е един от най-засегнатите сектори поради мерките, които възпрепятстваха много предприятия да функционират или ограничиха значително дейността им. Регулаторната гъвкавост би спомогнала за възстановяването на търговията на дребно след предизвиканата от COVID-19 криза. Унгария е страната с най-голям брой регулирани професии в ЕС. Професионалните услуги ще играят важна роля за улесняване на излизането от кризата и възстановяването след нея. Поради това осигуряването на безпрепятствен достъп до професии и упражняването им чрез рационализиране на техните регулаторни рамки и на свързаните с тях административни процедури е от решаващо значение, особено за малките и средните предприятия и микропредприятията, включително едноличните търговци, които бяха особено засегнати от кризата. Подкрепата за осигуряване на ликвидност на предприятията чрез заеми и гаранции, с акцент върху малките и средните предприятия, е от първостепенно значение, а разпределението на подкрепата за ликвидността на предприятията трябва да бъде ефективно и бързо приложено от посредниците. В процеса на разработване и прилагане на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор. Разрешаването на разсрочени плащания на данъци и социалноосигурителни вноски и ускоряването на договорните плащания от страна на публичните органи също могат да спомогнат за подобряване на паричните потоци на малките и средните предприятия. Стартиращите и разрастващите се предприятия могат да се нуждаят от специална подкрепа, например стимули за това фондовете за рисков капитал да увеличат инвестициите си в тези предприятия. Тези мерки за подкрепа ще помогнат също така да се избегнат спешните продажби на европейски фирми от стратегическо значение.

               (25)Научните изследвания и иновациите са основен фактор за дългосрочен растеж и конкурентоспособност. Унгария заема позиция на умерен иноватор. Недостигът на висококвалифицирани работници е основна пречка пред иновациите. Разходите за научни изследвания и развойна дейност (НИРД) нарастват бавно и се дължат основно на стопанския сектор, който се ползва с най-голямата в ЕС публична подкрепа. През последното десетилетие обаче разходите за НИРД в публичния сектор намаляха. Инвестициите в новаторски малки и средни предприятия (МСП), както и укрепването на сътрудничеството между предприятията, научноизследователските, академичните среди и публичния сектор, увеличават капацитета на страната за научни изследвания и иновации, необходими при кризата, свързана с COVID-19. За възстановяването са необходими инвестиции в областта на публичните изследвания и иновациите, както и научноизследователска среда, която ги подкрепя.

               (26)За да се насърчи икономическото възстановяване, ще бъде важно да се осъществят предварително готови за изпълнение проекти за публични инвестиции и да се насърчат частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. В националния план в областта на енергетиката и климата на Унгария се определят необходимите инвестиции за осъществяване на прехода в областта на климата и енергетиката. Заедно с инвестициите в цифровизацията и зеления преход те ще направят унгарската икономика по-устойчива и издръжлива, след като страната се възстанови от кризата. Понастоящем енергийната ефективност в жилищния сектор е ниска, което допринася и за замърсяването на въздуха. Продължаващите нарушения на стандартите за качество на въздуха имат сериозни последици за здравето и околната среда. Сред основните източници на замърсяване на въздуха са емисиите на твърдо гориво в жилищния сектор, емисиите от селското стопанство и транспорта. Само 1 % от брутното вътрешно потребление на енергия e обхванат от възобновяеми източници с ниски емисии на въглерод и силно замърсяващата биомаса допринася за приблизително 10 %. Започвайки от ниско равнище, соларните инсталации бележат бързо увеличение. В съответствие с националния си план в областта на енергетиката и климата и дългосрочната неутралност по отношение на климата Унгария възнамерява да разчита в по-голяма степен на възобновяемите енергийни източници, предимно на слънчева енергия. При сегашната икономическа ситуация политиката в областта на енергетиката може да генерира зелен растеж и да допринесе за икономическото възстановяване. Задръстванията по пътищата бяха по-голямо предизвикателство до избухването на пандемията от COVID-19, което доведе до отрицателни икономически последици и до повишаване на емисиите на парникови газове и замърсяването на въздуха. Повече възможности за работа от разстояние и по-атрактивни системи за обществен транспорт биха спомогнали за смекчаване на въздействието на транспорта върху околната среда. Кръговата икономика е все още в начална фаза, рециклирането на битовите отпадъци е слабо развито и икономическите инструменти не предоставят достатъчно стимули. Депонирането остава основен метод за управление на отпадъците. Качеството на водата и водоснабдяването продължават да будят безпокойство. Цифровите умения на унгарците и използването на цифрови технологии от предприятията и обществените услуги остават под средните за ЕС. Следва да продължат да се полагат усилия за предлагане на ефективни цифрови обществени услуги за гражданите и предприятията. Програмирането на Фонда за справедлив преход за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Унгария да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната
                  9
               . Това ще позволи на Унгария да използва този фонд възможно най-пълноценно.

               (27)В отговор на избухването на COVID-19 на 11 март 2020 г. правителството обяви „състояние на опасност“. Продължителността му не е предварително определена и правителството разполага с дискреционни правомощия да го поддържа или да го прекратява. Предприетите от правителството конкретни мерки продължават до приключването на „състоянието на опасност“. На 30 март 2020 г. Парламентът прие нов закон, който позволява на правителството да отмени чрез постановление всеки закон. Предоставените извънредни правомощия изглеждат по-широкообхватни, отколкото приетите в други държави членки, като се има предвид комбинираното въздействие на широко определените правомощия и липсата на ясен срок. Някои спешни мерки при използване на този режим повдигат въпроси относно необходимостта и пропорционалността си и засягат стопанската дейност и стабилността на регулаторната среда. Тези мерки включват позволяване на дерогация от трудовите закони, изпращане на военни служители за връзка в стратегически предприятия и поставяне под държавен надзор на дружество, регистрирано на фондовата борса. Както бе заявено на 15 май 2020 г. министър-председателят Виктор Орбан очаква в края на месеца правителството да успее да върне на Парламента специалния мандат, който му бе предоставен поради разпространението на коронавируса. Укрепването на независимостта на съдебната система също ще бъде от решаващо значение за упражняването на ефективен надзор върху предприетите съответни спешни мерки.

               (28)Участието на социалните партньори в политически инициативи и изпълнението им бяха недостатъчни през последните години, което отслаби качеството и предвидимостта на процеса на изготвяне на политики и увеличи шансовете за грешки на политиката. Консултациите и оценките на въздействието често се заобикалят чрез прилагане на специални законодателни процедури, като например законопроекти на отделни членове и спешни процедури. Участието на заинтересованите страни беше допълнително отслабено по време на сегашната система на управление чрез правителствени постановления, включително предвид постановлението на правителството от 18 март 2020 г., което позволява двустранни дерогации от Кодекса на труда.

               (29)Липсата на конкуренция продължава да буди сериозно безпокойство, тъй като по-широкото отваряне за конкуренцията е ключово решение, за да се преодолее кризата, да се възстанови сектора на малкия бизнес  и да се подпомогне рестартирането на икономиката. Въпреки новите законодателни промени и цифровизацията на обществените поръчки почти половината от всички обществени поръчки водят до процедура за възлагане на обществена поръчка само с една оферта. Големият брой процедури с една оферта подкопава ефективността на системата за възлагане на обществени поръчки. Професионализирането на обществените поръчки би могло да спомогне за подобряване на съответствието с правилата на Съюза и да позволи стратегическите обществени поръчки. Одитите на Комисията на обществените поръчки, свързани с проекти, съфинансирани от ЕС и проведени през последните години, установиха системни недостатъци и показаха слабости в системата за контрол на обществените поръчки. През 2019 г. Комисията наложи на Унгария финансови корекции за около 1 милиарда евро поради тези недостатъци.

               (30)Справянето с агресивното данъчно планиране е от ключово значение за подобряване на ефективността и справедливостта на данъчните системи. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно данъчно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на ЕС. Унгария предприе мерки срещу агресивното данъчно планиране чрез прилагане на предварително договорени международни и договорени на европейско равнище инициативи, но липсата на удържани при източника данъци в Унгария върху изходящите приходи към офшорни финансови центрове би могла да осигури възможност за изтичане на печалби извън ЕС, без да се заплаща справедлив дял от данъците. Изходящите потоци от доходи, като лицензионни възнаграждения, лихви и дивиденти към офшорни финансови центрове, бяха относително малки през периода 2013—2017 г., но Унгария отчита променливи и относително входящи и изходящи потоци на капитали чрез дружества със специално предназначение, което предполага потенциална уязвимост спрямо практики на агресивно данъчно планиране.

               (31)В контекста на кризата, предизвикана от COVID-19, е особено важно да се гарантира функционирането на критичната инфраструктура и свободното движение на стоки в рамките на единния пазар, както и да се наблюдава и гарантира правилното функциониране на веригите на доставки в сътрудничество със съседните държави. Следователно отмяната на мерките, приети по време на кризата, свързана с COVID-19, по-специално ограниченията на износа на лекарствени вещества и продукти с цел приоритетни доставки в Унгария, ще допринесат за съгласуваното задоволяване на нуждите на гражданите в целия ЕС в дух на солидарност, за да се избегнат недостигът и нарушаването на веригите на доставки. В крайна сметка това ще проправи пътя към една успешна и координирана от ЕС стратегия за излизане от кризата, причинена от COVID-19.

               (32)Докато настоящите препоръки са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията и улесняването на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., приети от Съвета на 9 юли 2019 г., обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Тези препоръки продължават да бъдат актуални и тяхното изпълнение ще продължи да бъде наблюдавано през целия годишен цикъл на европейския семестър през следващата година. Това се отнася и до препоръките относно икономическите политики, свързани с инвестициите. Тези препоръки следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за премахване на мерките, свързани с настоящата криза.

               (33)Корупцията, достъпът до публична информация и свободата на медиите предизвикваха загриженост дори преди кризата. При „състоянието на опасност“ тези области са заплашени от още по-голямо влошаване, тъй като механизмите за контрол станаха по-слаби. Разследванията и наказателното преследване изглеждат по-малко ефективни в Унгария, отколкото в други държави членки. Липсват решителни систематични действия за наказателно преследване на корупцията по високите етажи на властта. Отчетността по отношение на решенията за приключване на разследванията продължава да буди безпокойство, тъй като няма ефективни средства за правна защита срещу решения на прокуратурата да не се преследват действия, за които се твърди, че са престъпна дейност. Ограниченията на достъпа до информация продължават да възпрепятстват борбата с корупцията. Възпиращите практики за достъп до публична информация могат да възпрат гражданите и неправителствените организации да упражняват своите конституционни права.

               (34)Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. Държавите членки направиха преглед на напредъка по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) в своите национални програми за реформи за 2020 г. Гарантирайки цялостното изпълнение на препоръките по-долу, Унгария ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

               (35)В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария, който беше публикуван в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2020 г. и на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Унгария през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите национални решения.

               (36)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция  за 2020 г., като становището му
                  10
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Унгария да предприеме следните действия през 2020 г. и 2021 г.:

               1.В съответствие с общата клауза за дерогация, да предприеме всички необходими мерки за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и оказване на подкрепа за последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да реши проблема с недостига на здравни работници и да осигури адекватно снабдяване с критични медицински продукти и инфраструктура, за да се повиши устойчивостта на здравната система. Да подобри достъпа до качествени превантивни и първични здравни грижи.

               2.Да защити заетостта чрез подобрени схеми за работа на непълно работно време и ефективни активни политики на пазара на труда, и удължаване на срока на обезщетенията за безработица. Да подобри адекватността на социалното подпомагане и да осигури достъп до основни услуги и качествено образование за всички.

               3.Да осигури подкрепа за ликвидността на малките и средните предприятия. С приоритет да изпълнява зрели публични инвестиционни проекти и да насърчи частните инвестиции, за да стимулира икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху зеления и цифровия преход, по-специално към чистото и ефективно производство и използване на енергия, устойчивия транспорт, управлението на водите и отпадъците, научните изследвания и иновациите, както и цифровата инфраструктура за училищата.

               4.Да гарантира, че всички спешни мерки са строго пропорционални, ограничени във времето, съответстващи на европейските и международните стандарти и не засягат стопанската дейност и стабилността на регулаторната среда. Да гарантира ефективно участие на социалните партньори и заинтересованите страни в процеса на вземане на решения. Да подобри конкуренцията в областта на обществените поръчки.

               5.Да укрепи данъчната система срещу риска от агресивно данъчно планиране.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 516 final.

                     (3)

                        OВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 117.

                     (4)

                        СОМ(2020) 112 final.

                     (5)

                        СОМ(2020) 123 final.

                     (6)

                        Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5) и Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

                     (7)

                        Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (8)

                        ОВ L 329, 19.12.2019 г., стр. 91–93

                     (9)

                        SWD(2019) 1016 final

                     (10)

                        Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.