title: 2010/190/ЕС: Препоръка на Съвета от 16 февруари 2010 година с оглед преустановяване на несъответствията с общите насоки на икономическата политика в Гърция и за отстраняване на риска за правилното функциониране на икономическия и паричен съюз

text:
               30.3.2010

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 83/65

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 16 февруари 2010 година
   с оглед преустановяване на несъответствията с общите насоки на икономическата политика в Гърция и за отстраняване на риска за правилното функциониране на икономическия и паричен съюз
   (2010/190/ЕС)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 4 от него,
   като взе предвид препоръката на Комисията,
   като има предвид, че:

               (1)

               Макроикономическата и бюджетната ситуация в Гърция значително се влоши през последната година и състоянието на гръцките публични финанси се влоши много повече, отколкото би могло да се очаква в резултат на забавянето на икономическия растеж. Това влошаване до голяма степен се дължи на национални фактори, формирали се години наред в страната, които доведоха до влошаване на салдото по сметка „нето предоставени/нето получени заеми“ на гръцката икономика и до силни и трайни външни дисбаланси, съпътствани с голям спад на конкурентоспособност и осезаемо влошаване на фискалната позиция.

               (2)

               Националните политики по отношение на провеждането на фискалната политика, слабата ефикасност на публичната администрация и липсата на структурни реформи (показатели, по които Гърция отстъпва на много други държави по света) допринесоха за лошите икономически и фискални резултати.

               (3)

               Настоящата ситуация изправя гръцката икономика пред големи предизвикателства и поражда рискове за нейната дългосрочна устойчивост, а икономическото и фискалното състояние на страната може да доведе до негативни последици за други държави-членки на еврозоната, за което свидетелстват измененията на финансовите спредове на редица държави-членки. Настоящото положение съдържа рискове, застрашаващи правилното функциониране на икономическия и паричен съюз.

               (4)

               В рамките на различни процедури за многостранно наблюдение Съветът и Комисията многократно сигнализираха за дългосрочните структурни проблеми в гръцката икономика. Една от тези процедури включва наблюдението на бюджета в рамките на Пакта за стабилност и растеж и Лисабонската стратегия, в която общите насоки за икономическите политики осигуряват обща референтна рамка за структурна реформа в Съюза (1) и в еврозоната. Това включва и препоръки до държавите-членки да спазват средносрочните бюджетни цели и да предприемат ефективни действия с цел да осигурят навременно коригиране на прекомерните дефицити, както и да се стремят към коригиране на дефицита по текущата сметка чрез провеждане на структурни реформи, засилване на външната конкурентоспособност и прилагане на коригиращи дефицита фискални политики.

               (5)

               В този контекст, отразявайки сериозните структурни проблеми в гръцката икономика, които обхващат фискалната политика, пазара на труда и продуктовия пазар, на 25 юни 2009 г. Съветът (2) заяви, че в Гърция „става неизбежно да се активизира и ускори работата за овладяване на макроикономическите дисбаланси и структурните слабости на гръцката икономика“ и отправи към Гърция конкретни за страната препоръки, в това число и препоръка да продължи с фискалната консолидация; да засили конкуренцията в сектора на професионалните услуги, да извърши реформи за увеличаване на инвестициите в научно-изследователска и развойна дейност; да използва структурните фондове по-ефективно; да проведе реформа в публичната администрация и да предприеме широк диапазон от мерки на пазара на труда в рамките на интегриран подход, съчетаващ гъвкавост и сигурност. В същото време Съветът препоръча Гърция, като член на еврозоната, да осигури устойчивост; да подобри качеството на публичните финанси, да модернизира публичната администрация, както и да приложи общите принципи на Съюза за съчетаване на гъвкавост и сигурност.

               (6)

               Икономическите и бюджетните политики в Гърция не са в съответствие нито с конкретните за страната препоръки, отправени съгласно общите насоки за икономическите политики, нито с отправените до държавите-членки на еврозоната препоръки, установени в препоръката на Съвета от 14 май 2008 година относно общи насоки за икономическата политика на държавите-членки и Общността.

               (7)

               На 15 януари 2010 г. Гърция представи актуализираната през 2010 г. програма за стабилност, в която се съдържат бюджетните цели за периода до 2013 г. и която следва да се разглежда във връзка с приетия от Парламента на Гърция на 23 декември 2009 г. бюджет за 2010 г.; на 16 февруари 2010 г. Съветът излезе със становище относно актуализираната през 2010 г. гръцка програма за стабилност в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 година за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (3). Освен това на 16 февруари 2010 г. Съветът прие Решение съгласно член 126, параграф 9 от ДФЕС, с което даде предизвестие на Гърция да предприеме преценените за необходими мерки за намаляване на дефицита с оглед коригирането на прекомерния дефицит (4) (наричано по-нататък „Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г.“).

               (8)

               За правилното функциониране на процеса на координиране на икономическите политики в еврозоната е необходимо своевременно използване на инструментите, посочени в член 121 ДФЕС. Член 121, параграф 4 ДФЕС установява, че Комисията може да отправи предупреждение до съответната държава-членка и може да препоръча на Съвета да отправи необходимите препоръки до тази държава-членка. Предвид сериозността на ситуацията и за да се осигури последователност с Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г., се смята за целесъобразно Съветът да приеме необходимите препоръки. Освен това Съветът може, по предложение на Комисията, да реши да обяви публично препоръките си.

               (9)

               Въпреки че влошаването на макроикономическите условия през 2009 г. беше по-силно, отколкото предвиждаха властите, публичните финанси се влошиха много повече, отколкото би могло да се очаква в резултат на по-силния от очакваното икономически спад. До голяма степен влошаването се дължи на проведените от гръцкото правителство бюджетни политики. Дефицитът на консолидирания държавен бюджет за 2009 г. се оценява в момента на 12,75 % от БВП в сравнение със заложената в актуализираната през януари 2009 г. програма за стабилност цел от 3,75 % от БВП.

               (10)

               Бюджетът за 2010 г. бе приет от гръцкия парламент на 23 декември 2009 г., като бе определена цел за дефицита през 2010 г. в размер на 9,1 % от БВП. В същото време гръцките власти обявиха намерението си да ускорят фискалната корекция още през 2010 г., като определиха целта за дефицита на бюджета за 2010 г. в размер на 8,7 % от БВП. Ревизираната цел за дефицита на бюджета за 2010 г. от 8,7 % от БВП бе потвърдена в актуализираната през януари 2010 г. програма за стабилност.

               (11)

               Дългосрочното бюджетно въздействие на застаряването на населението върху публичните разходи е доста над средното ниво за Съюза, най-вече поради прогнозираното много силно нарастване на разходите за пенсии като дял от БВП през следващите десетилетия. Както показва докладът на службите на Комисията от 2009 г. относно устойчивостта, устойчивостта на публичните финанси е изложена на много високи рискове, които освен с помощта на бюджетна консолидация трябва да бъдат преодолени и чрез реформи в пенсионната система и в системата на здравеопазването. Гръцката пенсионна система изпитва проблеми от различно естество, включително фактът, че нейният обхват е фрагментиран. Въпреки че Гърция се нарежда сред държавите с най-висок среден дял на социалните плащания в Съюза — което оказва негативно въздействие върху стимулите за работа, както се вижда по-специално от ниския процент на заетост сред по-възрастните работници — тя е и сред държавите с най-висок процент на бедност сред възрастните хора. Проблеми съществуват и по отношение на схемите за ранно пенсиониране, които осигуряват алтернативна, но скъпа възможност за пенсиониране. Необходими са реформи и в системата на здравеопазването, насочени по-специално към подобряване на ефикасността и управлението, чиито недостатъци бяха причина за наличието на периодически бюджетни дефицити. Реформите на пазара на труда следва да подкрепят нарастналото предлагане на труд с оглед да бъде увеличена базата на вноските.

               (12)

               Гърция следва да компенсира спада на конкурентоспособност и да се справи с големите външни дисбаланси. В този контекст, в съответствие с общите насоки за икономическите политики, Гърция следва да се стреми към коригиране на дефицита по текущата сметка, като „провежда структурни реформи, засилва външната конкурентоспособност и (…) прилага коригиращи дефицита фискални политики“. За целта гръцките власти следва да приложат постоянни мерки за контрол на текущите първични разходи, в това число на заплатите в публичния сектор; както и да проведе спешно структурни реформи в областта на пазара на труда и на продуктовия пазар. По-специално, гръцките власти следва да гарантират, че в рамките на широкообхватната програма за реформи мерките за фискална консолидация са насочени и към подобряване на качеството на публичните финанси, като същевременно незабавно приложат политики за допълнителни реформи в данъчната администрация.

               (13)

               Редица показатели и анализи потвърждават, че през изминалите десет години ценовата конкурентоспособност на Гърция е отслабвала по устойчив начин и с бързи темпове. Една от причините за това се крие в растежа на заплатите, който бе по-висок от растежа на производителността. Заплатите в публичния сектор спрямо заплатите в частния сектор нараснаха по-бързо в Гърция отколкото в други държави от еврозоната, като засегнаха механизмите за договаряне на заплатите и подчертаха необходимостта публичният сектор да играе основна роля в процеса на възстановяване на умерените равнища на заплатите. Освен това някои особености на гръцката система за колективно трудово договаряне (например междинно равнище на договаряне) също могат да обяснят несъответствието между растежа на заплатите и растежа на производителността и да изискат въвеждането на промени, които да бъдат потвърдени от социалните партньори. Занапред системата на колективно трудово договаряне трябва да подкрепя промени в заплатите, които да отразяват по-точно конкурентноспособността, развитието на производителността, както и местните условия на пазара на труда.

               (14)

               Публичната администрация представляваше основна пречка пред увеличаването на ефективността в Гърция. В световен план Гърция се нарежда сред страните с лоши показатели по отношение на публичния сектор, като се смята, че недостатъчният административен капацитет и слабата ефективност са причина за много проблеми. Властите поеха ангажимент да подобрят функционирането на публичния сектор. Сред поетите ангажименти са съкращаването на персонал, по-добро управление на човешките ресурси в публичните ведомства, ограничаване на разходите, повишаване на прозрачността, по-голяма правна сигурност и ефективно прилагане на политики.

               (15)

               Гърция разполага със значителен потенциал за подобряване на функционирането на бизнес средата и на продуктовия пазар. Бизнесът се сблъсква със сложни, тежки и продължителни административни процедури. Професионалните услуги са строго регламентирани, а пречките пред конкуренцията са сред най-големите в Съюза. Освен това либерализацията на мрежовите индустрии (например енергетиката) изостава от средните стойности за Съюза, както и отварянето на пазарите в транспортния сектор и особено в сектора на железопътния транспорт. Провеждането на реформи в тези области би могло да увеличи частните инвестиции и трудовата заетост, без това да води до прекомерни публични разходи. Реформите на продуктовия пазар също биха могли да благоприятстват провеждането на реформи на пазара на труда, като намалят прекомерните разходи.

               (16)

               Необходими са реформи и на пазара на труда в Гърция, в съответствие с общите принципи на съчетаване на гъвкавост и сигурност, както бе отбелязано в препоръките на Съвета от 2009 г. относно прилагането на политиките в областта на заетостта. Особено внимание следва да бъде посветено на младите хора предвид трудностите, с които те се сблъскват в началото на професионалния си живот. Съществува сериозна необходимост от подкрепа на преминаването от едно работно място на друго, включително и чрез подобряване на политиките за образование и обучение, повишаване на професионалните умения на работната сила и засилване на ефикасността на активните политики на пазара на труда, като за целта се използват и средства от Европейския социален фонд. Съществува също нужда да се опрости законодателството за защита на трудовата заетост. Освен това политиката следва да насърчава активно участие на пазара на труда. Осъществяването на практика на тези препоръки е от ключово значение за гръцката икономика. Въздействието на предприетите в икономическата област структурни мерки върху трудовата заетост следва да бъде внимателно анализирано.

               (17)

               По-бързото и по-ефективно усвояване на средствата от структурните и кохезионните фондове на Съюза има възможност да играе решаваща роля за успеха на усилията за възстановяване на конкурентоспособността и на устойчивите публични финанси. В сравнение с други държави-членки Гърция изостава по отношение на усвояването на средства от фондовете. Като си сътрудничи с Комисията за предприемането на мерки за подобряване на капацитета на усвояване и на модела на оперативните програми, Гърция би могла да осигури финансиране за важни инвестиции в публичния сектор, които подкрепят потенциала за дългосрочен растеж, като в същото време позволяват напредък в процеса на консолидация на бюджета. Особено внимание следва да се отдели на оперативните програми „Административна реформа“ и „Цифрова конвергенция“, тъй като те оказват подкрепа за съществени реформи в публичната администрация, които са от особено значение за стратегията за реформи, описана в актуализираната през януари 2010 г. програма за стабилност. Например за тези оперативни програми би могло да се разчита на средства от структурните фондове на Съюза за подкрепа на публичния сектор в реформите на системата на здравеопазването, публичните услуги в сферата на заетостта, обучението през целия живот, борбата с недекларирания труд, както и изграждането на капацитет за ефективен контрол и прилагане на нормативната уредба.

               (18)

               Гръцките банки изглеждат относително стабилни по отношение на рентабилност и капиталова адекватност. Освен това стабилността на банковия сектор бе потвърдена с помощта на мащабни стрес тестове. В допълнение гръцките банки поддържат ниско равнище на необслужвани кредити (около 7,2 % от всички кредити) и относително ниско съотношение на кредитите спрямо депозитите. Гръцкият банков сектор обаче изпитваше трудности в привличането на капитал на междубанковия пазар, като разчиташе главно на заеми от централните банки в Евросистемата. Накратко, въпреки че гръцката банкова система е като цяло стабилна и беше засегната от глобалната финансова криза в по-малка степен отколкото в други държави-членки, малко е вероятно тя да остане незасегната предвид проблемите с гръцките публични финанси. Допълнителен проблем представляват икономическите и финансовите проблеми, които се наблюдават в някои от съседните на Гърция държави.

               (19)

               Предвид влиянието на глобалната икономическа и финансова криза върху икономиката на Гърция, свързаната с това преоценка на риска увеличава допълнително напрежението по отношение на тежестта на дълга и води до повишаване на рисковите премии по държавния дълг,

         ПРЕПОРЪЧВА:

               1.

               Предвид институционалните слабости в гръцките публични финанси и гръцката икономика като цяло Гърция следва да изготви и приложи колкото се може по-скоро през 2010 г., пакет от решителни и всеобхватни структурни реформи, който надхвърля рамките на мерките, очертани в актуализираната през януари 2010 г. програма за стабилност. Трябва да бъдат предоставени ясни и подробни графици за предложените реформи, които да бъдат последвани от тяхното изпълнение. По-специално, предвид значението на гарантиране на ефективността на системата за договаряне на заплатите и необходимостта от цялостно ограничаване на растежа на заплатите, и на фона на спада на конкурентоспособността, Гърция следва да:

                           а)

                           намали разходите за заплати в публичния сектор, за да гарантира, че политиката по отношение на заплатите в публичния сектор играе водеща роля за формирането на заплатите в частния сектор и допринася за цялостното ограничаване на растежа на заплатите;

                           б)

                           усъвършенства системата за изплащане на заплати на служителите на публичната администрация, като осигури единни принципи за формиране и планиране на заплатите и усъвършенства тарифната структура на заплатите. Тази политика по отношение на заплатите следва да бъде приложена и по отношение на правилата за възнаграждение на служителите в публичните предприятия;

                           в)

                           повиши гъвкавостта на системата за определяне на заплатите като насърчава по-децентрализирано договаряне на заплатите (напр. като не се допуска прилагането от страна на администрацията на колективните договори за предприятия, които не са страна по преговорите) и като я направи по-независима от заплатите в публичния сектор; да подобри прилагането на закона за договаряне на заплатите, като се ограничи използването на клаузата за изключване.

               2.

               Предвид неотложната нужда от реформи в пенсионната система и предвид предизвикателствата за дългосрочната устойчивост на публичните финанси Гърция следва да:

                           а)

                           извърши своевременна и всеобхватна пенсионна реформа, която следва да допринесе за устойчивостта на публичните финанси;

                           б)

                           осигури изравняването на законоустановената пенсионна възраст при мъжете и жените и въведе допълнителни параметри, които автоматично адаптират нивото на пенсиите и законоустановената пенсионна възраст към икономическите и демографските промени;

                           в)

                           гарантира, че цялостната реформа на пазара на труда подкрепя нарастналото предлагане на труд и трудова заетост, с оглед да бъде увеличена базата на вноските;

                           г)

                           измени формулата за изчисляване на пенсиите, като се придаде повече тежест на взаимовръзката между платените вноски и получаваните пенсии и като се индексират пенсиите спрямо цените вместо извършваната до момента индексация по усмотрение;

                           д)

                           увеличи средната възраст на напускане на пазара на труда чрез по-строги критерии за придобиване на право на ранно пенсиониране; да съкрати значително настоящия прекалено дълъг списък с професии, за които е възможно ранно пенсиониране;

                           е)

                           опрости фрагментираната пенсионна система и установи законодателство с действие спрямо всички относно пенсионните права, пенсионните вноски, натрупването и индексацията;

                           ж)

                           приеме още през 2010 г. необходимите законодателни актове.

               3.

               Реформите в областта на здравеопазването следва да бъдат съсредоточени върху:

                           а)

                           преразглеждането на силно фрагментираната структура на системата на здравеопазването и на нейното управление;

                           б)

                           подобряването на качеството и ефикасността на основните публични здравни услуги;

                           в)

                           модернизацията на болничната администрация и на счетоводните процедури;

                           г)

                           процедурите за възлагане на обществени поръчки, както и преразглеждането на списъка с набавените лекарства.

               4.

               Необходимо е да се повиши ефективността на публичната администрация. За тази цел Гърция следва да:

                           а)

                           разработи, одобри и проведе стратегическа реформа, необходима за гарантиране на значително подобрение в прозрачността и ефективността на нейната публична администрация; това би било основано на независим функционален анализ на цялостната структура на публичната администрация, с оглед да бъде повоишена ефективността на публичната администрация в няколко политически области, особено по отншение на структурите за вземане на решения, на разпределението на отговорностите между отделните институции, вътрешната организация на ключовите министерства, надзора и отчетността при извършването на реформата, както и на размера на числеността на персонала и на управлението на човешките ресурси; тенденцията за увеличаване на заетостта в публичния сектор следва да бъде променена;

                           б)

                           намали броя на общините и местните съвети, което ще доведе до значителни икономии на разходи;

                           в)

                           предприеме мерки за осигуряването на съобразено с разходите, прозрачно и конкурентно възлагане на обществени поръчки;

               5.

               Друг приоритет през 2010 г. е подобрението на функционирането на продуктовия пазар и на бизнес средата. За тази цел Гърция следва да:

                           а)

                           постигне целите, заложени в плана за по-добро регулиране, като опрости процедурите за започване, лицензиране и извършване на икономическа дейност, като усъвършенства и опрости своята регулаторна система, като създаде във всяко министерство специализирани отдели за по-добро регулиране, като засили ролята на оценките на въздействието и като цяло ускори изпълнението на програмата за намаляване на административната тежест;

                           б)

                           приеме и приложи ясна и насочена към действия рамка за политиката в областта на конкуренцията, която включва преразглеждане на правилата за определяне на приоритетите и реформа на практиките за прилагането на нормативната уредба; да засили ролята и капацитета на гръцката Комисия по конкуренцията;

                           в)

                           приложи незабавно и решително разпоредбите на Директивата за услугите;

                           г)

                           предприеме ефективни мерки за засилване на конкуренцията в сферата на професионалните услуги;

                           д)

                           продължи да насърчава и наблюдава процеса на дерегулация в сектора на транспорта и енергетиката, като по-специално премахне ограниченията на цените и пречките за навлизане на пазара в сектора на автомобилните товарни превози, като изцяло приложи първия пакет от мерки за железопътния транспорт (5), за да стимулира отварянето на пазара на железопътния сектор, и като ускори процеса на либерализация на сектора на електроенергията чрез разделяне на операциите, възложени понастоящем на операторите;

                           е)

                           да намали регулацията в сектора на търговията на дребно.

               6.

               С цел да засили подкрепата за растежа на производството и на заетостта Гърция следва да:

                           а)

                           предприеме незабавни мерки за борба с нерегламентирания труд;

                           б)

                           преразгледа регулацията на пазара на труда, включително законодателството за защита на трудовата заетост с цел да увеличи предлагането на работна ръка;

                           в)

                           стимулира търсенето на работна ръка, като намали още повече трудовите разходи;

                           г)

                           проведе реформи в образователната система, насочени към подобряване на квалификацията на работната ръка и към по-добро приспособяване към нуждите на пазара.

               7.

               С оглед на предизвикателството да повиши производителността, включително и чрез стратегии за приоритетни публични инвестиции, Гърция следва да предприеме всички необходими мерки за подобряване на ефикасността и на темпа на усвояване на структурните фондове на ЕС. В същото време особено внимание следва да се отдели на своевременното и ефикасно изпълнение на оперативните програми „Административна реформа“ и „Цифрова конвергенция“, тъй като те оказват подкрепа за съществени реформи в сферата на публичната администрация, които са от особено значение за стратегията за реформи, описана в актуализираната през януари 2010 г. програма за стабилност.

               8.

               Гърция се приканва да представи доклад относно предприетите в отговор на настоящата препоръка мерки и относно графика на изпълнение на структурните мерки, изброени в актуализираната през януари 2010 г. програма за стабилност, в контекста на тримесечните доклади, установени с член 4, параграф 2 от Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г.

      Адресат на настоящата препоръка е Република Гърция.
      Съставено в Брюксел 16 февруари 2010 година.

            За Съвета

            Председател

         E. SALGADO

      (1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/structural_reforms/growth_jobs/guidelines/index_en.htm

      (2)  Препоръка на Съвета от 25 юни 2009 г. относно актуализиране за 2009 г. на общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и Общността и относно осъществяването на политиките по заетостта на държавите-членки (ОВ L 183, 15.7.2009 г., стр. 1).

      (3)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (4)  ОВ L 83, 30.3.2010 г., стр. 13.

      (5)  Директиви 91/440/ЕИО (ОВ L 237, 24.8.1991 г., стр. 25), 95/18/ЕО (ОВ L 143, 27.6.1995 г., стр. 70) и 2001/14/ЕО (ОВ L 75, 15.3.2001 г., стр. 29).


title: 2011/750/ЕС: Препоръка на Комисията от 8 септември 2011 година относно подкрепата за обхващаща целия ЕС услуга еCall в електронните съобщителни мрежи за предаване от превозни средства на спешни повиквания на телефонен номер 112 (еCall) текст от значение за ЕИП

text:
               22.11.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 303/46

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 8 септември 2011 година
   относно подкрепата за обхващаща целия ЕС услуга еCall в електронните съобщителни мрежи за предаване от превозни средства на спешни повиквания на телефонен номер 112 (еCall)
   (текст от значение за ЕИП)
   (2011/750/ЕС)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Решение 91/396/ЕИО на Съвета от 29 юли 1991 г. за въвеждането на единен европейски номер за спешни повиквания (1) изисква държавите-членки да осигурят въвеждането на номер 112 в обществените телефонни мрежи като единен европейски номер за спешни повиквания.

               (2)

               Директива 2002/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно универсалната услуга и правата на потребителите във връзка с електронните съобщителни мрежи и услуги (Директива за универсалната услуга) (2) изисква държавите-членки да осигурят както адекватното отговаряне и реагиране на повиквания на номер 112, така и безплатното използване на номер 112 от крайните потребители.

               (3)

               Директива 2010/40/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 7 юли 2010 г. относно рамката за внедряване на интелигентните транспортни системи в областта на автомобилния транспорт и за интерфейси с останалите видове транспорт (3) включва като приоритетна мярка хармонизираното предоставяне на оперативно съвместима услуга eCall на цялата територия на Европейския съюз. Въвеждането на тази хармонизирана услуга за всички превозни средства в Европейския съюз е в състояние да намали значително броя на смъртните случаи и сериозността на нараняванията в резултат на пътнотранспортни произшествия.

               (4)

               От съществено значение е всички държави-членки да разработят общи технически решения и ред за предоставянето на услуги за спешно повикване. Разработването на общи технически решения следва да се осъществи чрез европейските организации за стандартизация, с цел да се улесни въвеждането на услугата eCall, да се гарантира оперативната съвместимост и непрекъснатостта на услугата на цялата територия на Европейския съюз и да се намалят разходите по нейното внедряване.

               (5)

               Хармонизираното решение за цяла Европа би осигурило както оперативната съвместимост при предаването на гласово/звуково повикване и на минимален набор от данни, генерирани от бордовата система eCall на превозното средство към обществен център за приемане на спешни повиквания, включително точното място и време на злополуката, така и непрекъснатостта на услугата eCall в европейските държави. Поради големия обем на трансграничния трафик в Европа все повече нараства необходимостта от единен протокол за пренос на данни към обществените центрове за приемане на спешни повиквания и службите за спешно реагиране с цел да се предотврати рискът от смесване или погрешно тълкуване на предадените данни.

               (6)

               Ефективното внедряване на хармонизирана услуга eCall, оперативно съвместима на цялата територия на Европейския съюз, изисква при пътнотранспортно произшествие гласовото/звуковото повикване и минималният набор от данни, генерирани от бордовата система eCall на превозното средство, да се предават автоматично до подходящ обществен център за приемане на спешни повиквания, който е в състояние да приеме и използва получените данни за мястото на произшествието.

               (7)

               Разпоредбите за предаването на информация от операторите на мобилни мрежи към обществените центрове за спешни повиквания следва да бъдат установени по прозрачен и недискриминационен начин, включително по отношение на разходите, където е необходимо.

               (8)

               Хармонизираното решение за цяла Европа може да осигури също така оперативната съвместимост на авангардните приложения на eCall, като предоставянето на допълнителна информация, напр. относно показанията на сензорите за сблъсък, за вида на превозваните опасни товари или за броя на пътниците в превозното средство.

               (9)

               Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (4) и Директива 2002/58/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 юли 2002 г. относно обработката на лични данни и защитата на правото на неприкосновеност на личния живот в сектора на електронните комуникации (Директива за правото на неприкосновеност на личния живот и електронни комуникации) (5) най-общо изискват пълното зачитане на правото на неприкосновеност на личния живот и на правото на защита на личните данни, както и предприемането за целта на адекватни технически и организационни мерки за сигурност. Тя обаче допуска данните за местоположението да бъдат използвани от службите за спешно реагиране без съгласието на засегнатия потребител. В частност, държавите-членки следва да осигурят прозрачни процедури, уреждащи начина, по който операторът/доставчикът на обществената далекосъобщителна мрежа и/или услуга може да пренебрегне липсата на съгласие на потребителя за обработка на данните за местоположението на база за конкретно повикване за организации, занимаващи се със спешни повиквания, и признати за такива от държава-членка.

               (10)

               Услугата еCall беше разработена съобразно препоръките, отправени от Работната група за защита на личните данни по член 29 и описани в работния документ за защитата на личните данни и отражението на инициативата eCall върху неприкосновеността на личния живот, приет на 26 септември 2006 г., по-конкретно — превозните средства, оборудвани с устройства за еCall, да не могат да бъдат проследени, ако са в нормално състояние, а минималният набор от данни, изпратени от устройството за еCall, да съдържа минимума информация, необходим за адекватно реагиране при спешното повикване.

               (11)

               Настоящата препоръка ще позволи на държавите-членки да създадат организация за спешно реагиране при повиквания eCall по начин, който най-добре съответства на тяхната инфраструктура от служби за спешно реагиране.

               (12)

               Мерките по Програмата за действие на Европейския съюз в областта на гражданската защита следва да бъдат насочени към интегрирането и осигуряването на съгласуваност на целите на гражданската защита в рамките на останалите политики и дейности на Съюза. Това оправомощава Комисията да предприеме действия за повишаването на готовността на организациите, участващи в гражданската защита в държавите-членки, чрез укрепване на способността им да реагират при спешни ситуации и чрез усъвършенстване на методите и техниките на реагиране и на непосредствените грижи след настъпването на спешна ситуация. Това може да включва обработката и използването на информацията, получена чрез eCall, от обществените центрове за приемане на спешни повиквания и службите за спешно реагиране.

               (13)

               Успешното въвеждане на услугата eCall на цялата територия на Съюза налага решаването на проблемите и координирането на сроковете, свързани с нейното внедряване. Европейската платформа за въвеждане на системата eCall, създадена от Комисията през февруари 2009 г. като партньорство между обществения и частния сектор, дава възможност на всички заинтересовани страни да обсъдят и да се договорят за принципите на нейното хармонизирано и своевременно въвеждане.

               (14)

               Непрекъснатият диалог между операторите на мобилни мрежи и доставчиците на услуги, от една страна, и на държавните органи, включително службите за спешно реагиране, от друга страна, е от решаващо значение за постигането на целите на настоящата препоръка.

               (15)

               Предвид непрестанното развитие на концепциите и технологиите, държавите-членки следва да насърчават и подкрепят разработването на услуги за оказване на спешна помощ, например на туристи и пътници, както и на превозвачи на опасни товари по пътната мрежа, и да подпомагат създаването и внедряването на общи спецификации на интерфейсите за осигуряването на оперативна съвместимост на тези услуги на цялата територия на Европа,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               Държавите-членки следва да прилагат настоящите хармонизирани условия и принципи към спешните повиквания, изпратени от бордовото телематично крайно устройство на превозното средство до обществените центрове за приемане на спешни повиквания чрез ръчно или автоматично набиране на единния европейски номер за спешни повиквания 112.

               2.

               За целите на настоящата препоръка се прилагат следните определения:

                           а)

                           „служба за спешно реагиране“ означава призната от държава-членка служба, която оказва непосредствена и бърза помощ в ситуации на пряка заплаха за човешкия живот, за здравето и сигурността на индивида или на обществото, за частната или обществената собственост или околната среда, като ситуациите не се ограничават до изброените;

                           б)

                           „обществен център за приемане на спешни повиквания“ означава физическото място, в което постъпват спешните повиквания и за което отговаря държавен орган или частна организация, призната от властите на съответната държава, „най-подходящият обществен център за приемане на спешни повиквания“ означава предварително определен от властите център, който приема спешните повиквания от даден регион или спешните повиквания от даден вид (напр. eCall);

                           в)

                           „eCall“ означава спешно повикване от превозно средство на номер 112, направено автоматично, чрез активиране на бордовите сензори на превозното средство, или чрез ръчно набиране, което чрез мобилните безжични далекосъобщителни мрежи пренася стандартизиран минимален набор от данни и осъществява звукова връзка между пътниците в превозното средство и най-подходящия обществен център за приемане на спешни повиквания;

                           г)

                           „стойност за обозначаване на категорията на службата за спешно реагиране“ означава 8-битовата стойност, която се използва за определянето на вида на спешното повикване от мобилно устройство („(1 — „Полиция“, 2 — „Бърза помощ“, 3 — „Пожарна безопасност“, 4 — „Морска спасителна служба“, 5 — „Планинска спасителна служба“, 6 — „Ръчно набрано повикване eCall“, 7 — „Автоматично набрано повикване eCall“, 8 — „Резервен“ “), както са посочени в таблица 10.5.135d от ETSI TS 124.008;

                           д)

                           „eCall дискриминатор“ или „eCall флаг“ означава „стойност за обозначаване на категорията на службата за спешно реагиране“, която се приписва на повикване eCall на номер 112 съгласно ETSI TS 124.008 (т.е. „6 — Ръчно набрано повикване eCall“ и „7 — Автоматично набрано повикване eCall“) и позволява да се разграничат повикванията на номер 112 както по източник — мобилно крайно устройство или инсталирано в превозното средство бордово крайно устройство, така и по начин на набиране — ръчно или автоматично;

                           е)

                           „минимален набор от данни“ означава информацията, която трябва да бъде изпратена на обществения център за приемане на спешни повиквания съгласно стандарта EN 15722; и

                           ж)

                           „оператор на мобилна далекосъобщителна мрежа“ или „оператор на мобилна мрежа“ означава доставчик на услуги от обществена мобилна безжична далекосъобщителна мрежа.

               3.

               Държавите-членки следва да подготвят подробни правила за действащите на тяхната територия оператори на обществени мобилни мрежи относно обработването на повикванията eCall. Необходимо е правилата изцяло да съответстват на разпоредбите на директиви 95/46/ЕО и 2002/58/ЕО относно защитата на данни. Освен това, те следва да посочват най-подходящия обществен център за приемане на спешни повиквания, към който да бъдат пренасочвани повикванията в системата eCall.

               4.

               Държавите-членки следва да осигурят въвеждането от страна на операторите на мобилни мрежи на механизъм за използване на eCall дискриминатор в техните мрежи. Това трябва да се осъществи до 31 декември 2014 г.

               5.

               Операторите на мобилни мрежи следва да обработват повикванията в системата eCall като всички останали повиквания на единния европейски номер за спешни повиквания 112.

               6.

               Държавите-членки следва да изискват от съответните органи на тяхна територия да докладват на Комисията относно мерките за изпълнението на настоящата препоръка и въвеждането от страна на операторите на мобилни мрежи на механизъм за използване на eCall дискриминатор в техните мрежи към края на март 2012 г., така че Комисията да може да направи преглед, като вземе под внимание очертаващите се изисквания към обществените центрове за приемане на спешни повиквания.

      Съставено в Брюксел на 8 септември 2011 година.

            За Комисията

         Neelie KROES

            Заместник-председател

      (1)  ОВ L 217, 6.8.1991 г., стр. 31.

      (2)  ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 51.

      (3)  ОВ L 207, 6.8.2010 г., стр. 1.

      (4)  ОВ L 281, 23.11.1995 г., стр. 31.

      (5)  ОВ L 201, 31.7.2002 г., стр. 37.


title: 2014/208/ЕС: Препоръка на Комисията от 9 април 2014 година относно качеството на отчитането в рамките на корпоративното управление (въз основа на принципа „изпълнение или обяснение“ )  Текст от значение за ЕИП

text:
               12.4.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 109/43

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 9 април 2014 година
   относно качеството на отчитането в рамките на корпоративното управление (въз основа на принципа „изпълнение или обяснение“)
   (текст от значение за ЕИП)
   (2014/208/ЕС)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Наличието на ефективна рамка за корпоративно управление е изключително важно за обществото, тъй като добре управляваните дружества обикновено са по-конкурентоспособни и по-устойчиви в дългосрочен план. За доброто корпоративно управление отговорност носи преди всичко съответното дружество, а разпоредбите на европейско и национално равнище гарантират спазването на определени стандарти. Те включват законодателни актове и актове с незадължителен характер, а именно национални кодекси за корпоративно управление.

               (2)

               Целта на кодексите за корпоративно управление е да бъдат установени принципи за добро корпоративно управление на дружествата, регистрирани за борсова търговия в Европа, въз основа на прозрачност, отчетност и дългосрочна перспектива. Кодексите съдържат стандарти и най-добри практики, които помагат на дружествата да функционират по-добре и по този начин да допринесат за стимулирането на растежа, стабилността и дългосрочните инвестиции.

               (3)

               В Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно годишните финансови отчети, консолидираните финансови отчети и свързаните доклади на някои видове предприятия (1) е въведено изискването дружествата да включват в доклада за дейността си декларация за корпоративното управление, ако техните прехвърлими ценни книжа са допуснати за търговия на регулиран пазар в държава членка по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно пазарите на финансови инструменти (2).

               (4)

               Декларацията за корпоративно управление следва да включва основна информация относно правилата за корпоративно управление на дружеството, като например информация за съответния кодекс (или кодекси) за корпоративно управление, към който дружеството се придържа, системите за вътрешен контрол и управление на риска, информация за събранието на акционерите и неговите правомощия, правата на акционерите, административните, управителните и надзорните органи и техните комитети.

               (5)

               Разкриването на информация с високо качество относно корпоративното управление на дружествата е източник на ценни знания за инвеститорите и улеснява инвестиционните им решения, като допринася за по-голямото им доверие в дружествата, в които инвестират. По-голямата прозрачност на пазара може като цяло да подобри и репутацията на дружествата и да им осигури по-голяма легитимност пред заинтересованите страни и обществото.

               (6)

               Принципът „изпълнение или обяснение“, предвиден в член 20 от Директива 2013/34/ЕС, е възлов елемент в рамките на европейското корпоративно управление. Съгласно този принцип дружествата, които се отклоняват от съответния кодекс за корпоративно управление, трябва да обяснят в декларацията си за корпоративното управление от кои части на кодекса са се отклонили и какви са основанията за това.

               (7)

               Пълното спазване на нормите на кодекса може да бъде положителен сигнал за пазара, но на практика за дружеството това не винаги е най-добрият подход от гледна точка на корпоративното управление. В някои случаи отклоняването от дадена норма на кодекса за дружеството може да означава възможност за по-ефективно управление. Подходът „изпълнение или обяснение“ осигурява на дружествата гъвкавост, която им позволява да приспособят корпоративното управление към своя мащаб, акционерна структура или особености на конкретния сектор. В същото време чрез този принцип се насърчава изграждането на култура на отчетност, която стимулира предприятията да обръщат повече внимание на практиките за корпоративно управление.

               (8)

               Поради това, че е особено подходящ инструмент за целите на корпоративното управление, принципът „изпълнение или обяснение“ се радва на широка подкрепа сред дружествата, инвеститорите и надзорните органи. При все това, както е посочено в Зелената книга от 2011 г. относно рамката на ЕС за корпоративно управление (3), изглежда съществуват някои слабости в начина, по който принципът се прилага на практика, по-специално по отношение на качеството на обясненията, предоставяни от дружествата при отклонение от нормите на кодексите за корпоративно управление. В този смисъл голяма част от мненията, изразени във връзка със Зелената книга, са в полза на изискването дружествата да предоставят обяснения с по-високо качество в случай на отклоняване от кодексите.

               (9)

               Според по-актуални данни, с които Комисията разполага, е налице постепенно подобрение в тази област. Няколко държави членки например започнаха дискусии по въпроса или изготвиха насоки относно качеството на обясненията. Въпреки това може да бъде постигнато повече.

               (10)

               В резолюцията си от 29 март 2012 г. (4) Европейският парламент посочва, че подходът „изпълнение или обяснение“ е полезен инструмент за корпоративно управление. По-специално в документа се изразява подкрепа за задължителното придържане към съответния кодекс от страна на дружеството и за изискването да се предоставят съдържателни обяснения за отклоненията от нормите на кодекса, заедно с описание на предприетата алтернативна мярка.

               (11)

               В плана за действие от 2012 г. относно европейското дружествено право и корпоративното управление (5) се подчертава значението на предоставяните обяснения и тяхното качество, по-специално от гледна точка на инвеститорите, и се посочва, че предстои Комисията да предприеме инициатива за подобряване на качеството на отчетите за корпоративно управление и в частност на качеството на обясненията.

               (12)

               Целта на настоящата препоръка е да осигури насоки, с помощта на които дружествата да подобрят качеството на отчетите за корпоративно управление. Като се има предвид разнообразието от подходи и традиции в правните системи, настоящите препоръки предлагат една обща рамка, които може да се доразвие и приспособи към спецификата на националния контекст.

               (13)

               Настоящата препоръка се отнася до дружествата, от които се изисква да представят декларация за корпоративно управление в съответствие с член 20 от Директива 2013/34/ЕС и които трябва да представят съответни обяснения в случай на отклонение от препоръките в съответния кодекс (или кодекси) за корпоративно управление.

               (14)

               Макар че настоящата препоръка е предназначена преди всичко за регистрирани за борсова търговия дружества в съответствие с член 20 от Директива 2013/34/ЕС, тя може да послужи и на други дружества, които изготвят отчети за корпоративно управление, с оглед повишаване на качеството на оповестяваната от тях информация.

               (15)

               В допълнение към информацията, която се изисква да представят в отчетите за корпоративно управление, в някои държави членки за дружествата е въведено изискване да посочат и начина, по който прилагат основните принципи или препоръки на съответния кодекс. С цел допълнително подобряване на прозрачността всички европейски дружества, регистрирани за борсова търговия на регулираните пазари, се насърчават да включват в своите отчети информация за това как прилагат съответните кодекси по отношение на най-важните за инвеститорите аспекти. Освен това, за да улеснят достъпа до информацията, дружествата следва да обмислят публикуването на тази информация и в интернет.

               (16)

               В рамките на Съюза не съществува стандартен формат за отчитане за корпоративното управление. Представянето на информация като обща декларация или индивидуално за конкретните норми е приемливо дотолкова, доколкото информацията е съдържателна и е от полза за акционерите, инвеститорите и другите заинтересовани страни. Необходимо е дружествата да избягват твърде общи декларации, тъй като те може да не обхващат важни за акционерите въпроси, както и елементарното изреждане на несъществена информация. Прекалено дългите текстове същевременно крият риск от размиване на съществената информация.

               (17)

               Адекватното разкриване на информация относно отклоненията от правилата в съответните кодекси и причините за тях е изключително важно, за да се гарантира, че заинтересованите страни разполагат с достатъчно информация при вземането на решения по отношение на дружествата. По този начин се намалява информационната асиметрия между ръководството на дружеството и неговите акционери, а оттук и разходите на акционерите за мониторинг. Дружествата следва ясно да посочат препоръките на кодекса, които не са спазили, и за всяка от тях да предоставят обяснение относно: начина, по който дружеството се е отклонило от нормите, причините за това, начина, по който се е стигнало до решението за неспазване на нормите и съответния момент във времето, както и предприетите мерки, за да се гарантира, че дейността на дружеството продължава да бъде съобразена с целите, залегнали в съответната препоръка и в кодекса като цяло.

               (18)

               При предоставянето на тази информация дружествата следва да избягват стандартните изрази и да поставят акцента върху конкретните свързани с дружеството обстоятелства, на които се дължи неспазването на дадена норма. Обясненията следва да бъдат структурирани и представени така, че да могат лесно да бъдат разбрани и използвани. Това ще стимулира акционерите да провеждат конструктивен диалог с дружеството.

               (19)

               Резултатното прилагане на похода „изпълнение или обяснение“ изисква ефективно наблюдение, чрез което дружествата да бъдат насърчавани да спазват кодексите за корпоративно управление, а когато случаят не е такъв — да представят съответни обяснения. В Зелената книга от 2011 г. се посочва, че публикуваните от дружествата декларации за корпоративно управление изглежда не са предмет на достатъчно наблюдение, като същевременно е малък и броят на държавите, в които има публични или специализирани органи, натоварени със задачата да проверяват изчерпателността на предоставяната информация и по-специално на обясненията.

               (20)

               В процеса на наблюдение на оповестяваната от дружествата информация участват различни страни — съвети в рамките на ръководството, одитори, акционери. Съветите и акционерите също играят важна роля за постигането на добро качество на обясненията. По-специално, по-активното наблюдение от страна на акционерите като собственици на дружествата, може да доведе до изграждането на по-добри практики за корпоративно управление.

               (21)

               Държавите членки и органите, отговарящи за кодексите за корпоративно управление, се насърчават също така да обмислят възможностите за насочване на вниманието към цялостното качество на представяните от дружествата обяснения относно неспазването на кодексите в контекста на вече съществуващите механизми за наблюдение в съответните държави. Могат да се обмислят и допълнителни начини, чрез които дружествата и другите засегнати страни да бъдат стимулирани допълнително да подобрят качеството на обясненията и на отчетите за корпоративно управление изобщо.

               (22)

               С цел да се осигури ефективно проследяване на последващите действия по отношение на настоящата препоръка, държавите членки следва да я представят на вниманието на органите, отговарящи за националните кодекси за корпоративно управление, на регистрираните за борсова търговия дружества, както и на други заинтересовани страни. Държавите членки следва също така да уведомят Комисията за мерките, които са предприели в съответствие с настоящата препоръка,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА

      РАЗДЕЛ I

      Общи разпоредби

               1.

               Целта на настоящата препоръка е да предостави насоки за държавите членки, органите, отговарящи за националните кодекси за корпоративно управление, дружествата и другите засегнати страни. Стремежът е посредством тези насоки да се постигне цялостно подобряване на качеството на декларациите за корпоративно управление, публикувани от дружествата в съответствие с член 20 от Директива 2013/34/ЕС, и по-специално на качеството на обясненията, предоставяни от дружествата в случай на отклонение от препоръките, залегнали в съответните кодекси за корпоративно управление.

               2.

               Препоръчва се, когато е приложимо, в кодексите за корпоративно управление да бъде въведено ясно разграничение между предвидените в тях задължителни норми, нормите, прилагани въз основа на принципа „изпълнение или обяснение“, и нормите, чието спазване е доброволно.

      РАЗДЕЛ II

      Качество на декларациите за корпоративно управление

               3.

               В член 20, параграф 1 от Директива 2013/34/ЕС се изисква в своите декларации за корпоративно управление регистрираните за борсова търговия дружества да предоставят информация за конкретни аспекти на своите практики за корпоративно управление.

               4.

               С цел допълнително подобряване на прозрачността за акционерите, инвеститорите и другите заинтересовани страни, както и в допълнение към информацията относно въпросите, посочени в точка 3, дружествата следва да предоставят описание на начина, по който са приложили заложените в съответните кодекси за корпоративно управление препоръки по отношение на въпросите, които са от най-голямо значение за акционерите.

               5.

               Информацията по точки 3 и 4 следва да бъде достатъчно ясна, точна и изчерпателна, така че да позволи на акционерите, инвеститорите и другите заинтересовани страни да получат адекватна представа за начина, по който се управлява дружеството. В допълнение, информацията следва да се отнася до специфичните характеристики на дружеството и неговото състояние, например мащаб, структура, собственост или други важни характеристики.

               6.

               С цел осигуряване на по-лесен достъп до информацията за акционерите, инвеститорите и другите заинтересовани страни, дружествата следва редовно да оповестяват информацията, посочена в точки 3 и 4, на своите уебсайтове, като включат препратка към тези сайтове в докладите си за дейността, дори ако предоставят информацията и по други начини, предвидени в Директива 2013/34/ЕС.

      РАЗДЕЛ III

      Качество на обясненията при отклонение от кодексите

               7.

               В член 20, параграф 1 от Директива 2013/34/ЕС се изисква регистрираните за борсова търговия дружества да предоставят обяснения в случай на отклонение от препоръките на кодекса, който е обвързващ за тях или който доброволно са решили да прилагат.

               8.

               За целите на точка 7 дружествата следва ясно да посочат конкретните препоръки, от чието прилагане са се отклонили, а по отношение на всеки от случаите на отклонение те следва:

                           а)

                           да обяснят начина, по който дружеството се е отклонило от съответната препоръка;

                           б)

                           да опишат причините, довели до отклонението;

                           в)

                           да опишат как дружеството е взело решението за отклоняване от съответната препоръка;

                           г)

                           в случаите, в които отклонението е ограничено във времето, да посочат кога дружеството предвижда да спази съответната препоръка;

                           д)

                           когато е приложимо, да посочат мярката, която са предприели вместо спазването на препоръката и да обяснят по какъв начин с тази мярка се постига заложената в съответната препоръка цел или целите на Кодекса като цяло, или да изяснят как мярката допринася за доброто корпоративно управление на дружеството.

               9.

               Информацията, посочена в точка 8, следва да бъде достатъчно ясна, точна и изчерпателна, така че да даде възможност на акционерите, инвеститорите и другите заинтересовани страни да направят оценка на последствията от отклоняването от съответната препоръка.
               Тази информация следва също така да се отнася до конкретните характеристики и състоянието на дружеството, като например мащаб, структура, собственост или други важни характеристики.

               10.

               Обясненията за отклоненията следва да бъдат представени ясно в декларацията за корпоративно управление по такъв начин, че да могат лесно да бъдат намерени от акционерите, инвеститорите и другите заинтересовани страни. Някои от начините за това включват например да се следва поредността на самите препоръки в съответния кодекс или всички обяснения за дадено отклонение да се групират в един и същи раздел на декларацията за корпоративно управление, като във всички случаи избраният подход за представянето на информацията следва да бъде ясно посочен.

      РАЗДЕЛ IV

      Заключителни разпоредби

               11.

               За да се поощри спазването на нормите на съответните кодекси за корпоративно управление от страна на дружествата или за да се подобрят предоставяните обяснения в случай на отклонение от кодексите, е необходимо ефективно наблюдение на национално равнище в рамките на съществуващите системи за наблюдение.

               12.

               Държавите членки следва да предоставят настоящата препоръка на вниманието на органите, отговарящи за националните кодекси за корпоративно управление, на регистрираните за борсова търговия дружества и на другите заинтересовани страни. Държавите членки се приканват да уведомят Комисията за мерките, предприети в съответствие с настоящата препоръка, не по-късно от 13 април 2015 г., за да се даде възможност на Комисията да проследи и оцени ситуацията.

               13.

               Адресати на настоящата препоръка са държавите членки, органите, отговарящи за националните кодекси за корпоративно управление, регистрираните за борсова търговия дружества и други засегнати страни.

      Съставено в Брюксел на 9 април 2014 година.

            За Комисията

         Michel BARNIER

            Член на Комисията

      (1)  ОВ L 182, 29.6.2013 г., стр. 19.

      (2)  ОВ L 145, 30.4.2004 г., стр. 1.

      (3)  COM(2011) 164; 5.4.2011 г.

      (4)  Резолюция на Европейския парламент от 29 март 2012 г. относно рамка за корпоративно управление за европейските дружества (2011/2181(INI)

      (5)  COM(2012) 740, 12.12.2012 г.


title: Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Гърция за 2012 г.

text:
               24.7.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 219/38

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 10 юли 2012 година
   относно националната програма за реформи на Гърция за 2012 г.
   2012/C 219/11
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)

               На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Гърция за 2011 г.

               (4)

               На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“.

               (5)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

               (6)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за насърчаване на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (7)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

               (8)

               На 12 април 2012 г. Гърция представи своята национална програма за реформи за 2012 г., както и непълна информация по отношение на своите бюджетни планове поради текущия процес на актуализиране на средносрочната фискална стратегия („СФС“), която се очаква да бъде завършена скоро. Гръцките власти се приканват да предоставят пълния набор от стандартни таблици, изисквани съгласно предпазните клаузи на Пакта за стабилност и растеж след приключване на актуализирането на СФС.

               (9)

               На 21 февруари 2012 г. Еврогрупата постигна съгласие относно втора програма за икономически реформи на Гърция. Изпълнението на икономическите политики, изложени в Меморандума за разбирателство относно специфичните условия, свързани с икономическата политика, ще допринесе за намаляване на гръцкия държавен дълг до 117 % от БВП до 2020 г. Еврогрупата постигна съгласие и за това публичният сектор да финансира програмата със сума от 130 милиарда евро до 2014 г. в допълнение към сумите, заделени в първата програма за финансиране.

               (10)

               Отпускането на траншове се основава на спазването на количествени критерии за ефективност и положителна оценка на напредъка, постигнат по отношение на критериите на политиката, установени в Решение 2011/734/ЕС на Съвета от 12 юли 2011 г., отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за отправяне на предизвестие към Гърция за предприемането на считаните за необходими мерки за коригирането на положението на прекомерен дефицит (4) (изменено на 8 ноември 2011 г. (5) и на 13 март 2012 г. (6)), както и на Меморандума за разбирателство относно специфичните условия, свързани с икономическата политика, подписан на 14 март 2012 г.

               (11)

               На 19 март 2012 г. чрез Европейския инструмент за финансова стабилност на Гърция беше изплатена първата вноска (5,9 милиарда евро) от първия транш (14,5 милиарда евро) по новата програма за финансиране. Гърция също така получи 1,6 милиарда евро от Международния валутен фонд (МВФ). До май 2012 г. Гърция получи 147,5 милиарда евро официално финансиране в рамките на първата и втората програма.

               (12)

               През 2010 и 2011 г. Гърция отбеляза частичен напредък в постигането на амбициозните цели на програмата за икономически реформи. Няколко бяха факторите, попречили на постигането им, а именно политическата нестабилност, социалното напрежение, проблемите, свързани с административния капацитет, и най-вече рецесията, която се оказа много по-сериозна от очакваното. Не бяха постигнати важни бюджетни цели, което доведе до приемането на допълнителни мерки за бюджетна консолидация през 2010 и 2011 г. Въпреки това Гърция постигна значително намаляване на дефицита по консолидирания държавен бюджет: от 15,8 % от БВП през 2009 г. до 9,1 % през 2011 г.

               (13)

               На 18 април 2012 г. Комисията прие съобщение „Растеж за Гърция“, в което се подчертава положителният ефект, който може да има цялостното и ефективно изпълнение на програмата за икономически реформи, като положи основите за растеж, инвестиции и социално обновяване. В съобщението се припомня, че Гърция може да черпи сили и да получи конкретна подкрепа благодарение на членството си в Съюза и еврозоната. В него се подчертава, че целта на реформите, очертани във втората програма за икономически реформи, е да се възстанови потенциалът за растеж и създаване на работни места на гръцката икономика и да се изгради едно по-справедливо общество. В съобщението се описва значителната финансова подкрепа, която се предоставя на Гърция, и се подчертава готовността на нейните партньори, и по-специално на Комисията, да намерят начини за постигането на максимален ефект от ранните резултати чрез бързи действия и подкрепа от ЕС.

               (14)

               Икономическата криза и последвалите мерки за бюджетна консолидация оказаха влияние върху способността на Гърция да постигне целите на стратегията „Европа 2020“, по-специално целите в социалната сфера. Въпреки това структурните реформи, особено тези на пазара на труда, либерализирането на няколко сектора, както и редица мерки за подобряване на стопанската среда, ще спомогнат да се насърчи конкуренцията, да се повиши производителността, да се увеличи заетостта и да се намалят производствените разходи, като по този начин се допринася за увеличаването на заетостта и за ограничаването на бедността и социалното изключване в средносрочен план. Въпреки икономическата криза Гърция продължи да работи по постигането на целите в областта на околната среда, заложени в стратегията „Европа 2020“.

               (15)

               В ход е стратегическо препрограмиране на структурните фондове, като се обръща особено внимание на подкрепата за младежката заетост и конкурентоспособността (по-специално на малките и средните предприятия (МСП). Новите мерки укрепват действията в областта на паспорта за заетост, обучението и професионалните квалификации, както и достъпа до финансиране за МСП.

               (16)

               Гърция пое редица ангажименти по пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и засилването на финансовата стабилност,

         ПРЕПОРЪЧВА на Гърция:
   Да приложи мерките, установени в Решение 2011/734/ЕС, изменено на 8 ноември 2011 г. и 13 март 2012 г., и в Меморандума за разбирателство относно специфичните условия, свързани с икономическата политика, подписан на 14 март 2012 г.

      Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

            За Съвета

            Председател

         V. SHIARLY

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат през 2012 г. съгласно Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

      (3)  ОВ C 213, 20.7.2011 г., стр. 12.

      (4)  ОВ L 296, 15.11.2011 г., стр. 38.

      (5)  ОВ L 320, 3.12.2011 г., стр. 28.

      (6)  ОВ L 113, 25.4.2012 г., стр. 8.


title: Препоръка на Съвета от 9 юли 2013 година относно Националната програма за реформи на Германия за 2013 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за периода 2012—2017 г.

text:
               30.7.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 217/33

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

   от 9 юли 2013 година
   относно Националната програма за реформи на Германия за 2013 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за периода 2012—2017 г.
   2013/C 217/09
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета по социална защита,
   като взе предвид становището на Комитета по икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — Стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, която е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политиката по заетостта.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите-членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и Еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнище държави-членки, като изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

               (4)

               На 10 юли 2012 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Германия за 2012 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Германия за периода 2012—2016 г.

               (5)

               На 28 ноември 2012 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на Европейския семестър за координация на икономическите политики за 2013 г. Също на 28 ноември 2012 г. въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) Комисията прие втория Доклад за механизма за предупреждение, в който не беше посочено, че Германия ще бъде една от държавите-членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 7 февруари 2013 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2013 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2013 г.

               (7)

               На 14 март 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчертава необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 12 април 2013 г. Германия представи своята национална програма за реформи за 2013 г. и на 17 април 2013 г. своята програма за стабилност за периода 2012—2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (9)

               Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че публичните финанси в Германия като цяло са в добро състояние и средносрочната бюджетна цел (СБЦ) е била постигната. Макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е реалистичен. Прогнозите в програмата за стабилност в общи линии съответстват на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г. относно темпа и модела на икономически растеж през 2013 и 2014 г., както и на оценката на Комисията на средносрочния потенциален темп на растежа. Целта на представената в програмата за стабилност бюджетна стратегия е да се гарантира постоянно постигане на СБЦ още през 2012 г. В програмата за стабилност се потвърждава предишната СБЦ в размер на – 0,5 % от БВП. СБЦ отразява адекватно изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Германия постигна структурен бюджетен излишък и по този начин СБЦ през 2012 г. Според програмата за стабилност (преизчисленото) (5) структурно салдо ще остане положително през 2013 и през 2014 г., което до голяма степен е в съответствие с прогнозата на службите на Комисията, и по този начин ще се създаде пространство за автоматичните стабилизатори да действат свободно. Германия също така е постигнала целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж през 2012 г. Според информацията, предоставена в програмата за стабилност, темпът на нарастване на държавните разходи, при който не се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, се очаква да надхвърли целевия показател за разходите през 2013 г., но ще бъде съобразен с него през 2014 г. В програмата за стабилност се планира брутния дълг да спадне до 80½ % от БВП през 2013 г. и след това да продължи да намалява.
               След корекцията на прекомерния дефицит през 2011 г. Германия се намира в преходен период относно спазването на дълговия критерий и отбеляза достатъчен напредък по отношение на спазването на дълговия критерий през 2012 г. Ако програмата за стабилност се изпълнява, както е планирано, Германия също постига достатъчен напредък към спазване на критерия за дълга през 2013 г. и целевия показател за дълга ще бъде постигнат в края на преходния период през 2014 г. Като цяло целите за дефицита и дълга изглеждат реалистични.

               (10)

               Германия е положила само ограничени усилията за подобряване на ефективността на публичните разходи за здравеопазване и дългосрочни грижи. Усилията за реформа в миналото в сектора на здравеопазването, както и тазгодишната реформа на дългосрочните грижи изглеждат недостатъчни за възпиране на очакваното бъдещо нарастване на разходите. Германия изглежда на прав път по отношение на националната цел в областта на образованието и на разходите за научни изследвания, но следва да предвиди още по-амбициозни следващи цели с оглед настигане на най-иновативните икономики.

               (11)

               Германия в недостатъчна степен използва източниците на приходи, благоприятстващи растежа. Прилагането на намалената ставка на ДДС (понастоящем 7 %) спрямо това, което вече е доста широк набор от стоки и услуги, може да бъде намалено и администрирането на ДДС — преразгледано в стремежа да се увеличи ефективността, да се подобри събирането на данъците и за по-ефективна борба с данъчните измами. Приходите от постоянните данъци върху недвижимата собственост са особено ниски в Германия (0,5 % от БВП през 2011 г. спрямо 1,3 % в ЕС-27). Това оставя възможност за увеличаване на общинския данък върху недвижимото имущество (Grundsteuer), по-специално чрез преоценка на данъчната основа.

               (12)

               Известен напредък бе постигнат при прилагането на конституционното правило за балансиран бюджет („дългова спирачка“) след миналогодишната препоръка, обаче изглежда все още се изискват специфични правила за прилагане в повечето провинции, така че да се осигури ефективното прилагане на дълговата спирачка в рамките на годишната бюджетна процедура.

               (13)

               Финансовият сектор претърпя значителна корекция и регулаторната и надзорната рамка бяха укрепени. Решенията за държавна помощ на Комисията продължиха да стимулират преструктурирането на Landesbanken. Въпреки това изглежда, че все още има управленски пречки пред пазарно ориентираната консолидация в банковия сектор, което оказва влияние върху общата ефективност на финансовия сектор.

               (14)

               Германия е предприела ограничени действия, за да осигури премахване на значителните финансови демотивиращи фактори, пред които са изправени вторите работещи членове на домакинството и наличността на целодневни детски заведения и целодневни училища следва допълнително да се увеличи. Германия отбеляза известен напредък в повишаването на образователните постижения на групите в неравностойно положение, но всички германски провинции следва да продължат да полагат амбициозни усилия за създаване на училищна система, която осигурява равни възможности за всички. Политическите действия за намаляване на високата данъчна тежест за нископлатените работници до този момент са били ограничени. Мерките за интеграцията на трайно безработни лица на пазара на труда следва да бъдат разширени. Германия следва да положи повече усилия за намаляване на високите данъци и социалноосигурителни вноски, събирани при ниските заплати. Необходимо е да се положат допълнителни усилия за подобряване на прехода от определени видове договори, като например работни места с ниско заплащане (т.нар. „mini-jobs“), в по-устойчивите форми на договори, като по този начин се избягва сегментацията на пазара на труда. Докато реалните заплати са все още под тяхното ниво от 2000 г., което допринесе за структурното намаляване на безработицата от 8 % на 5,5 %, те започнаха да се развиват динамично впоследствие. Заплатите се увеличиха значително през последните години, без това да влияе отрицателно на конкурентоспособността. В същото време разликите в трудовите възнаграждения се увеличиха.

               (15)

               Германия има за цел свеждане до минимум на общите икономически разходи за трансформиране на енергийната система. Това е довело до първоначални резултати, но общите разходи продължават да се увеличават и основните рискове и потенциални слабости продължават да съществуват. Германия полага значителни усилия за ускоряване разширяването на енергийните мрежи. Координацията на нейната национална енергийна политика с политиките на съседните държави не е достатъчна.

               (16)

               Положението в сектора на услугите не се е променило значително от 2012 г. и все още съществуват ограничения върху навлизането във и упражняване на някои професии. Германия следва да направи повече, за да отвори своя сектор на услуги чрез премахване на неоправданите ограничения и пречки за навлизане на пазара, като по този начин снижи цените и направи услугите по-достъпни за групите с по-ниски доходи. В много занаятчийски сектори, включително в строителния сектор, все още съществува изискване за притежаване на удостоверение за майстор-занаятчия (Meisterbrief) или еквивалентна квалификация, за да се ръководи фирма. Строителният сектор е изправен и пред ограничения що се отнася до търговските съобщения и процедурите за издаване на разрешителните. Много професионални услуги са също предмет на изисквания за правната форма и за притежаване на акции или дялове. Германия би могла да оцени дали същите цели от обществен интерес не биха могли да бъде постигнати с едно по-леко регламентиране. Разнообразието на регулаторни режими в различните провинции показва също така, че има възможност да бъдат направени допълнителни усилия за идентифициране на най-малко обременителните регулаторни подходи, както и разширяването им в цялата страна, като по този начин се намали бюрокрацията за предприятията. Равнището на ефективна конкуренция в железопътния сектор остава ниско. По отношение на обществените поръчки, стойността на договорите, публикувани от германските органи съгласно правото на Съюза в областта на обществените поръчки, е много малка. Законодателният процес, включващ преразглеждане на закона срещу ограниченията на конкуренцията, все още не е приключен. В сектора на търговията на дребно законодателството в областта на устройственото планиране значително ограничава новото навлизане на пазара.

               (17)

               В рамките на Европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Германия. Тя извърши оценка на националната ѝ програма за реформи и на програмата ѝ за стабилност. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Германия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на Европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (18)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Германия, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (19)

               В рамките на Европейския семестър Комисията също така е извършила анализ на икономическата политика на Еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът издаде специфични препоръки, насочени към държавите-членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Германия следва също да осигури пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Германия да предприеме следните действия през периода 2013—2014 г.:

               1.

               Да запази стабилна бюджетна позиция, както е предвидено, което гарантира постигането на СБЦ през програмния период. Да провежда благоприятстваща растежа фискална политика чрез допълнителни усилия за увеличаване на разходната ефективност на публичните разходи за здравеопазване и дългосрочни грижи чрез по-добра интеграция на предоставянето на грижи и наблягане върху превенцията, рехабилитацията и независимия живот. Да подобри ефективността на данъчната система, по-специално чрез разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС и чрез преоценка на основата на общинския данък върху недвижимата собственост. Да използва съществуващите възможности за по-високи и по-ефективни разходи, благоприятстващи растежа, в областта на образованието и научноизследователската дейност на всички равнища на управление. Да завърши по последователен начин прилагането на „дълговата спирачка“ във всички провинции (Länder), като осигури навременни и подходящи процедури за мониторинг и коригиращи механизми.

               2.

               Да поддържа условия, които дават възможност за растеж на заплатите, за да подкрепи вътрешното търсене. За тази цел, да намали високите данъци и социални осигуровки, особено за работещите лица с ниски доходи, и да повиши образователните постижения на хората в неравностойно положение. Да поддържа подходящи мерки за активиране и интегриране, особено на дълготрайно безработните лица. Да улесни прехода от нестандартната заетост, като например „mini-jobs“, към по-устойчиви форми на заетост. Да предприеме мерки за подобряване на стимулите за работа и на пригодността за заетост на работниците, по-специално за втория работещ член на домакинството и за нискоквалифицираните работници, също така с оглед увеличаване на техните доходи. За тази цел да отстрани демотивиращите фактори за втория работещ член на домакинството и допълнително да увеличи броя на целодневните детски заведения и целодневните училища.

               3.

               Да подобри координацията на енергийната политика със съседните страни и да поддържа общите разходи за трансформиране на енергийната система до минимум, по-специално чрез допълнителен преглед на разходната ефективност на инструментите на енергийната политика, създадени за постигането на целите относно възобновяемите енергийни източници, както и да продължи усилията за ускоряване разширяването на националните и трансграничните електроенергийни и газови мрежи.

               4.

               Да вземе мерки за допълнително насърчаване на конкуренцията в сектора на услугите, включително и някои занаяти, по-специално в строителния сектор и професионалните услуги, с цел да се даде тласък на вътрешните източници на растеж. Да предприеме спешни действия за значително увеличаване на стойността на обществените договори, открити за възлагане на обществени поръчки. Да приеме и приложи оповестената законодателна реформа, за да подобри прилагането на законодателството в областта на конкуренцията по отношение на ограниченията на конкуренцията. Да премахне ограниченията в сферата на устройственото планиране, които ограничават ненужно навлизането в сектора на търговията на дребно. Да предприеме допълнителни мерки, за да премахне оставащите пречки пред конкуренцията на пазара на услугите за железопътен превоз. Да продължи усилията за консолидация в банковия сектор, включително чрез подобряване на рамката за управление.

      Съставено в Брюксел на 9 юли 2013 година.

            За Съвета

            Председател

         R. ŠADŽIUS

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат и за 2013 г. с Решение 2013/208/ЕС на Съвета от 22 април 2013 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 118, 30.4.2013 г., стр. 21).

      (3)  ОВ C 219, 24.7.2012 г., стр. 35.

      (4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методика

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (7)  Вж. страница 97 от настоящия брой на Официален вестник.


title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Дания за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2015 г.

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 272/36

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно националната програма за реформи на Дания за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2015 г.
   (2015/C 272/10)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)

               На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Дания за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Дания за 2014 г.

               (4)

               На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден, въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Дания не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)

               На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Дания. В доклада се оценява напредъка на Дания в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

               (7)

               На 27 март 2015 г. Дания представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за конвергенция за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               Дания в момента изпълнява предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2015 г. правителството планира увеличаване на номиналния дефицит от 1,6 % от БВП през 2015 г., когато беше подкрепен от значителни извънредни приходи, до 2,6 % от БВП през 2016 г. След това правителството планира и да намали дефицита, за да се постигне балансиран бюджет през 2020 г. Според програмата за конвергенция правителството планира да постигне средносрочната цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — от 2016 г. нататък. Според програмата за конвергенция съотношението на дълга към БВП се очаква да намалява постепенно от 39,8 % през 2015 г. до 36,7 % през 2020 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози, е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. структурното салдо се очаква да бъде съобразено със средносрочната цел през 2015 г. Въз основа на тези прогнози обаче съществува риск от известно отклонение от средносрочната цел през 2016 г. с излишък от 0,3 % от БВП на нарастването на нетните разходи над референтния показател. Въпреки че това отклонение се очаква да бъде временно, тъй като нарастването на нетните разходи през 2016 г. е повлияно от постепенното премахване на извънредните мерки, свързани с данъчното облагане на пенсионните спестявания, може да бъдат необходими допълнителни мерки за 2016 г. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че Дания се очаква да спази в голяма степен разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)

               Дългосрочното предоставяне на работна сила с необходимите умения е предварително условие за устойчивия растеж в Дания. С реформата на активния трудов пазар от 2014 г. Дания постигна напредък в подобряването на пригодността за заетост на тези, които са най-отдалечени от пазара на труда. Въвеждането на реформата е на ранен етап и резултатите от нея трябва да бъдат наблюдавани. Все още са необходими допълнителни мерки за тези, които са най-изключени от пазара на труда, в съответствие с препоръките на експертната група Carsten-Koch II. Ниското образователно равнище, ограниченият опит на пазара на труда, младата възраст и мигрантският произход изглежда са главните фактори в това отношение. Като цяло потенциалът на трудовия пазар при хората с мигрантски произход остава неизползван. Въпреки високите разходи за образование в Дания резултатите в тази област са едва на средно ниво, по-специално за учениците с мигрантски произход. Реформата в системата на основното и долния курс на средното образование и в системата на професионалното образование и обучение е насочена към преодоляване на това предизвикателство. Пълното прилагане на тези реформи е необходимо, за да се подобрят образователните резултати.

               (10)

               Подобряването на конкурентоспособността е от основно значение за засилване на икономическото възстановяване в Дания. Ръстът на производителността, който е жизненоважен в това отношение, като цяло беше слаб през предходните две десетилетия и беше засегнат от бариери за навлизане и регулаторна тежест в секторите на услугите, ориентирани към вътрешния пазар. Комисията по производителността определи секторите на строителството и търговията на дребно като области, в които производителността може да бъде повишена. Разпоредбите за започване на търговия са много стриктни и не са предприети действия за тяхното облекчаване. Секторът на строителството се характеризира с взискателни правила за строителството и голям брой схеми за сертифициране. Правителството представи стратегия за строителството през ноември 2014 г. Тя съдържа добри инициативи като опростяване на правилата, рационализиране на техническите елементи на заявленията за строителство, въвеждането на международни стандарти, хармонизиране на националните стандарти и съкращаване на срока за издаване на разрешителни за строеж. Въпреки това стратегията все още предстои да бъде реализирана в конкретни мерки. Все още има припокриващи се схеми за разрешаване и сертифициране, които в някои случаи се прилагат и за временното предоставяне на трансгранични услуги. Освен това разрешенията и сертификатите, издадени в други държави членки, не винаги се вземат предвид, когато доставчиците искат да установят своята дейност в Дания.

               (11)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Дания и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя също оцени програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Дания през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 и 2 по-долу.

               (12)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Дания да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.

               Да избягва отклоненията от средносрочната бюджетна цел през 2016 г.

               2.

               Да повиши производителността, по-специално в секторите на услугите, ориентирани към вътрешния пазар, включително търговията на дребно и строителството. Да намали ограниченията за търговските обекти и да предприеме допълнителни мерки за премахване на оставащите бариери, наложени от схемите за разрешаване и сертифициране в сектора на строителството.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Запазено с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (3)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Дания за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 17).

      (4)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97