               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 503 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            Относно националната програма за реформи на Чешката република за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относнопрограмата за конвергенция на Чешката република за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               Относно националната програма за реформи на Чешката република за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно
                  програмата за конвергенция на Чешката република за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 16 ноември 2016 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Чешката република не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Чешката република за 2017 г.
                  6
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Чешката република в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Чешката република през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Чешката република не са налице макроикономически дисбаланси.

               (3)На 25 април 2017 г. Чешката република представи своята национална програма за реформи за 2017 г., а на 28 април 2017 г. своята програма за конвергенция. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо ЕСИ фондовете
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, Комисията може да поиска от държава членка да преразгледа и измени съответните си програми за ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки за прилагането на тези правила
                  8
               .

               (5)Спрямо Чешката република понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2017 г. правителството планира бюджетен излишък в номиналното изражение за периода 2016—2020 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,0 % от БВП — продължава да се спазва с марж през целия период на програмата. Съгласно Конвергентната програмата съотношението държавен дълг/БВП се очаква да спадне постепенно до 32,7 % през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Въпреки че рисковете пред постигането на бюджетните цели изглеждат като цяло уравновесени, ясно изразеното свиване на публичните инвестиции през 2016 г., свързано с началото на нов цикъл на европейските фондове, би могло да доведе до по-силно от очакваното съживяване на публичните инвестиции през 2017 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. структурното салдо се понижи до около 0 % от БВП през 2017 г. и -0,2 % от БВП през 2018 г., което остава над средносрочната бюджетна цел. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Чешката република да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2017 и 2018 г.

               (6)В дългосрочен план са налице средни по тежест рискове за фискалната устойчивост в Чешката република. Те са свързани главно с предвижданото въздействие на публичните разходи, свързани със застаряването на населението, главно в здравеопазването и пенсиите. Прогнозираното увеличение на дългосрочните разходи за здравни грижи е източник на загриженост, както от гледна точка на управлението, така и за икономическата ефективността на разходите в здравеопазването, което до голяма степен разчита на по-скъпа болнична помощ. Някои мерки понастоящем се намират на различни етапи на изпълнение, но резултатите все още не са осезаеми. Ако бъдат изпълнени, наскоро приетите и планираните мерки за изменение на пенсионната система могат да доведат до влошаване на състоянието на публичните финанси в дългосрочен план. Първо, парламентът прие законодателство, даващо на правителството правото да адаптира с повече гъвкавост механизма за индексиране на пенсиите. Второ, в парламента се обсъждат също предложения за таван на законоустановената пенсионна възраст от 65 години и за създаването на механизъм за редовно преразглеждане на пенсионната възраст. Понастоящем също са в процес на обсъждане допълнителни промени, като например формула за по-щедро индексиране на пенсиите и диференцирани социалноосигурителни ставки в зависимост от броя на децата.

               (7)Законът за фискалната отговорност, приет от парламента през януари 2017 г., има за цел да отстрани основните недостатъци във фискалната уредба на Чешката република, която наскоро бе оценена като една от най-слабите в ЕС. Въпреки това тепърва предстои да бъде назначен независим фискален съвет, който да наблюдава прилагането на правилата. Освен това изпълнението на нововъведените мерки ще бъде от решаващо значение при изготвянето на по-ефективна и стабилна фискална уредба.

               (8)Чешката република е изправена пред предизвикателства, свързани с предотвратяването на корупцията, както и с липсата на ефективност в обществените поръчки. Въпреки че голям брой мерки в правителствената програма за борба с корупцията бяха изпълнени, а други реформи предстои да бъдат изпълнени, на практика корупцията не се преследва системно. Като цяло, на практиките за възлагане на обществени поръчки в Чешката република все още им липсва достатъчна конкуренция, което личи от големия брой процедури, приключили само с една оферта, и от прякото възлагане на обществени поръчки, особено в сектора на информационните технологии. Недостатъчната подкрепа за обучение, липсата на съвкупни структури за закупуване и на центрове по компетентност възпрепятстват професионализирането и затрудняват възможностите за постигане на добро съотношение между качество и разходи в обществените поръчки. Силно ограниченото използване на качеството като критерий за възлагане на поръчката също е показателно в това отношение. Преминаване към електронни обществени поръчки все още е изправено пред големи предизвикателства. Сред тях са нуждата от подобряване на държавната национална електронна платформа за електронно възлагане на обществени поръчки и нуждата от изясняване на правната уредба за предоставянето на услуги от частни доставчици, които вече развиват дейност на чешкия пазар на електронно възлагане на обществени поръчки.

               (9)Стопанската среда в Чешката република се усложнява от голямата регулаторна тежест и множеството административни пречки, по-специално процедурите за издаване на разрешения и плащането на данъци. През септември 2016 г. правителството представи изменение на Закона за строителството и свързаното с него законодателство с цел да ускори и опрости процедурата за издаване на разрешителни за строеж, като в нея бъде включена оценка на въздействието върху околната среда. Понастоящем изменението е обект на парламентарен контрол. Разходите за предприятията за спазване на данъчното законодателство продължават да са над средните за ЕС. Сред недостатъците са също честите изменения на данъчния кодекс. Справянето с неспазването на данъчното законодателство продължава да бъде приоритет за органите на Чешката република. Въпреки това върху опростяването не се поставя силен акцент. Предстои да бъде представен закон за подоходния данък, чиято цел е да опрости данъчния кодекс, но проектозаконът все още не е наличен.

               (10)Използването на услуги за електронно управление в Чешката република е едно от най-сланите в ЕС, но се е увеличило от 2015 г. Чешките органи предприеха стъпки за подобряване на достъпността на услугите за електронно управление, но много други все още предстоят, а някои конкретни мерки все още не са започнали. Отговорността за въвеждането на услуги са разпръснати между няколко министерства и възприятието на заинтересовани страни е за ограничено междусекторно сътрудничество.

               (11)Интензитетът на НИРД се увеличи значително през последните години, но това не бе придружено от съответните подобрения в качеството на резултатите от НИРД. Продължават реформите в управлението на НИРД, но те все още не са изпълнени изцяло. През февруари 2017 г. правителството одобри нова методика на оценяване (Metodika 17 +), която има за цел да укрепи механизмите, свързани с отпускането на финансиране за основни и приложни научни изследвания. Предприемат се редица мерки за улесняване на по-тесните връзки между академичните среди и деловите среди, които се основават на структуриращия ефект на чешката платформи за иновации.

               (12)Образователните резултати като цяло са добри, но основните умения са се влошили. Резултатите са силно повлияни от социално-икономически произход на студентите. Ниските резултати в образованието на групите в неравностойно положение, особено на ромската общност, са очевидна причина за безпокойство. Според прогнозите значителна част от децата от ромски произход напускат преждевременно училище. Предприети бяха значителен брой законодателни и административни мерки за стимулиране на приобщаващо образование, които вече започват да се изпълняват. Очаква се те да спомогнат за намаляването на разликите в образователните постижения между децата от ромски произход и останалите деца. През март 2016 г. парламентът прие изменения в Закона за образованието, които предвиждат удължаване на срока на задължителното образование до последната година на предучилищно образование и гарантиране на право на място в детската градина на по-малките деца. Въпреки това неравенствата в образователната система пречат на подобряването на качеството на човешкия капитал и възпрепятстват резултатите на пазара на труда на по-късен житейски етап. Повишените изисквания към учителите и застаряващият преподавателски състав означават, че привлекателността на учителската професия продължава да бъде предизвикателство. Въпреки че заплатите се увеличиха през последните години, отчасти това се дължи на сравнително ниското заплащане. След неколкократни отлагания правителството одобри окончателно нова система за професионално развитие на преподавателите и педагогическия персонал, разработена с цел да бъде повишена привлекателността на професията. Възможностите за непрекъснато професионално развитие на учители се развиват със значителна подкрепа от европейските фондове, по-специално дейностите за професионално развитие, свързани с преподаване на смесени групи и приобщаващо образование. През януари 2016 г. парламентът прие реформата на висшето образование и резултатите от нея трябва да бъдат контролирани. Предвидена е също реформа на системата на финансиране на висшите учебни заведения.

               (13)Безработицата в Чешката република продължава да спада. Затягането на условията на пазара на труда затрудняват работодателите да наемат работници. Все още има известен потенциал за компенсиране на недостига чрез мобилизиране на по-слабо представените групи, като например жените с малки деца, нискоквалифицираните работници и членовете на ромската общност. Увеличаването на способностите за информиране и активиране на населението на публичните служби по заетостта в съчетание с подходящи и целенасочени политики за активен пазар на труда и индивидуализирани услуги ще спомогнат за стимулирането на участието на неактивните групи. Участието на пазара на труда на жените с малки деца е възпрепятствано от продължаващата липса на достъпни и качествени услуги за грижи за деца, по-специално за децата до 3 години, поради дълготрайните надбавки при родителски отпуск, както и от ограниченото използване от страна на двамата родители на договорености за гъвкаво работно време и недостатъчния брой родителски отпуски, вземани от бащите. През последните години бяха предприети някои мерки за справяне с тези проблеми. Въпреки това, резултатите на пазара на труда, касаещи ниско квалифицираните работници, са чувствително по-слаби, отколкото за всички други групи. Понастоящем парламентът обсъжда законодателната уредба за социално жилищно настаняване, от която се очаква да определи национални стандарти и целеви групи.

               (14)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чешката република и го публикува в доклада за страната за 2017 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките към Чешката република, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Чешката република, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (15)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция и изрази становище, че Чешката република ще спази Пакта за стабилност и растеж.

               ПРЕПОРЪЧВА на Чешката република да предприеме следните действия през периода 2017—2018 г.:

               1.Да гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси с оглед на застаряването на населението. Да повиши ефективността на публичните разходи, по-специално чрез борба с корупцията и неефективните практики в областта на обществените поръчки.

               2.Да премахне пречките пред растежа, по-специално чрез опростяване на процедурите за издаване на разрешителни за строеж и допълнително намаляване на административната тежест за предприятията, чрез въвеждането на ключови услуги за електронно управление, чрез подобряване на качеството на НИРД и чрез насърчаване на заетостта на по-слабо представените групи.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 503 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  Работен документ на службите на Комисията SWD (2017) 69 final.

                     (7)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 344 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Словения за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Словения за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Словения е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие също и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната
                  7
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тесните взаимовръзки между икономиките в икономическия и паричен съюз, Словения следва да гарантира цялостното и навременно изпълнение на препоръката.

               (2)Докладът за Словения за 2016 г.
                  8
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Словения в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., и напредъкът на Словения по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включваше и задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед
                  9
               . Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Словения са налице макроикономически дисбаланси. Слабостите в банковия сектор, корпоративната задлъжнялост, липсата на инвестиции и рисковете за дългосрочната фискална устойчивост представляват уязвимости, спрямо които трябва да бъдат предприети мерки. Възобновено е доверието в словенския банков сектор. Въпреки това, растежът на кредитирането остава отрицателен и равнището на необслужваните заеми продължава да е относително високо. От съществено значение за Словения са справянето с рисковете за фискалната устойчивост, произтичащи от нарастващия натиск върху здравната ѝ и пенсионната ѝ система, и намаляването на нарасналия публичен дълг. Изисква се по-нататъшно намаляване на препятствията пред инвестициите, особено в областта на публичната администрация. Необходимо е да се засили участието на социалните партньори в разработването на политиките и прилагането на структурни реформи, по-специално в политиките на пенсионното осигуряване, здравеопазването, дългосрочните грижи и пазара на труда.

               (3)На 15 април 2016 г. Словения представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, в които ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове се обвързва с доброто икономическо управление
                  10
               .

               (5)Програмата за стабилност на Словения за 2016 г. показва значителното отражение върху бюджета на извънредния приток на бежанци и предоставя адекватни данни относно обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи възлизаха на 0,06 % от БВП през 2015 г., а понастоящем се оценяват на 0,07 % от БВП през 2016 г. Разпоредбите, определени в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват посрещането на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци е извънредно събитие, неговото въздействие върху публичните финанси на Словения е значително и устойчивостта няма да бъде накърнена, ако се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Тъй като тази разпоредба не е приложима за 2015 г., понеже Словения бе в процедура при прекомерен дефицит, окончателната оценка за 2016 г., включително относно допустимите суми, ще бъде направена през пролетта на 2017 г. въз основа на наблюдаваните данни, представени от словенските органи.

               (6)След отмяната на процедурата при прекомерен дефицит, спрямо Словения понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2016 г. правителството планира постепенно да подобри номиналното салдо от 2,2 % през 2016 г. до 0,4 % от БВП през 2019 г. Средносрочната бюджетна цел — балансиран бюджет в структурно изражение, което не отговаря на изискванията на Пакта за стабилност и растеж — е планирана да бъде постигната през 2020 г., т.е. след срока на програмата. Преизчисленото структурно салдо показва обаче структурен дефицит от 1,2 % от БВП през 2019 г. Според програмата за стабилност съотношението държавен дълг/ БВП се очаква да спадне до 80,2 % от БВП през 2016 г. и да продължи да намалява до 73,8 % от БВП през 2019 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Въпреки това, необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2017 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. отклонението от потенциалния БВП на Словения през 2017 г. се оценява на 1,8 % от БВП, като се предвиждат потенциален растеж от 1,1 % и растеж на реалния БВП в размер на 2,3 % от БВП. Въз основа на това се смята, че 2017 г. ще бъде „добра година“ за Словения, което изисква структурна корекция от 1 % от БВП. В конкретния случай на Словения обаче съществува значителна несигурност по отношение на изчисляването на потенциалния растеж и отклонението от потенциалния БВП поради специфичната ситуация на пазара на труда, особено голямото свиване на икономиката през 2008—2013 г. и структурните реформи, които се осъществяват. Алтернативните оценки на отклонението от потенциалния БВП, простиращи се по-далеко във времето и отразяващи текущото преразглеждане на метода на изчисление, показват по-плавен профил на отклонението на фактическия БВП за Словения, което означава, че заключението относно благоприятната конюнктура в словенската икономика през 2017 г. е може би преждевременно.  Следователно в момента изглежда по-целесъобразно да се претендира за структурна корекция през 2017 г., която е в съответствие с периодите на обичайни икономически условия. Изглежда, че съществува риск от известно отклонение от препоръчаната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г. и, при непроменени политики, риск от значително отклонение през 2017 г. Заключението за 2016 г. няма да се промени, в случай че отражението върху бюджета на извънредния приток на бежанци е изключено от оценката. Словения се очаква да се съобрази с преходното правило за дълга през 2016 г., както и до голяма степен през 2017 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Словения да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. По тази причина ще са необходими допълнителни мерки, за да се гарантира спазването на тези разпоредби през 2016 г. и 2017 г.

               (7)През юли 2015 г. парламентът прие Закон за фискалните правила. Въпреки това тепърва предстои да бъде назначен независим фискален съвет, който да наблюдава прилагането на правилата. Освен това промените в Закона за публичните финанси, необходими за пълното привеждане в действие на Закона за фискалните правила и насочени към прилагането на многогодишен подход към бюджетирането в нормативна рамка, остават неизвършени.

               (8)Високото равнище на публичния дълг, който е значително над 60 % от БВП, прави Словения уязвима в случай на сътресения на номиналния растеж и на лихвените проценти. Същевременно населението на Словения застарява по-бързо от това на повечето държави членки. Словения е изправена пред сериозни рискове по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като се има предвид, че от всички държави членки при нея се отчита най-високият показател за дългосрочна липса на устойчивост, произтичащ от прогнозираното увеличение на публичните разходи, свързани с пенсиите, здравеопазването и дългосрочните грижи. Прогнозните публични разходи за пенсии са най-високи сред всички държави членки и се очаква да нараснат от 11,8 % през 2013 г. до 15,3 % от БВП през 2060 г. Коефициентът на възрастова зависимост се очаква да се увеличи повече от два пъти между 2013 г. и 2060 г., което ще окаже значителен натиск върху пенсионните системи. Очакваните имплицитни задължения поради разходите, свързани със застаряването, отразяват дългосрочните предизвикателства по отношение на застаряването на населението. Освен това в бъдеще могат да се очакват проблеми с адекватността на осигуряването във връзка с работниците, които нямат пълен трудов стаж, като нараства броят на тези с недостатъчен или кратък трудов стаж, което се дължи и на тяхното късно навлизане на пазара на труда, откъслечна работа и спорадично платени осигурителни вноски. През април 2016 г. бе публикувана Бяла книга за пенсиите, която ще послужи като основа за широко обществено обсъждане. Резултатите от консултацията ще бъдат включени в нова пенсионна реформа, която трябва да се приеме в рамките на настоящия парламентарен мандат, като се започне скоростно със споразумение със социалните партньори по ключови елементи на реформата, а именно пенсионната възраст, нивото на пенсиите, тяхното индексиране и оптимизирането на втория стълб.

               (9)Поради застаряването на населението се предвижда публичните разходи за дългосрочни грижи да се удвоят до 2060 г. Това представлява значително предизвикателство за фискалната устойчивост на Словения. Делът на населението на възраст 80 и повече години се очаква да нарасне трикратно — от 4,6 % през 2013 г. на 12,4 % през 2060 г. В периода между 2003 г. и 2013 г. общите разходи за дългосрочни грижи се увеличиха с 85 %, като частните разходи нарастваха с по-високо темпо от публичните разходи. В Словения не съществува интегрирана система за дългосрочни грижи. Словения насочва разходите си за официални помощи в натура, по-голямата част от които е по-скоро за институционални грижи, отколкото за грижи по домовете, като при това и двете суми са под средните за ЕС. Има значителни възможности за повишаване на ефективността на разходите в системата на здравеопазването чрез усилване на мерките за подобряване на първичната помощ, която упражнява контрол на достъпа до здравеопазване; преминаване от болнични към амбулаторни грижи; подобряване на ефективността и управлението на болниците; подобряване на процедурите за сключване на договори и заплащане за здравни услуги; осигуряването на по-добра информация относно разходите с цел адаптиране на въведените диагностично свързани групи; както и чрез по-нататъшно разработване на рамка за мониторинг на качеството. Делът на съвместното възлагане на обществени поръчки е нисък и се набляга силно върху „най-ниската цена“ като критерий за възлагане. Извършен бе цялостен преглед на системата на здравеопазването, като в края на 2015 г. правителството прие Национален план за преструктуриране на здравеопазването в периода 2016—2025 г., който бе одобрен и от парламента през март 2016 г. Преструктурирането представлява стратегически план за реформи, но предложенията за ефективни задължителни мерки за изпълнение са в процес на изготвяне, без все още да са представени. Освен това остава неясно дали реформата ще бъде насочена към ключови проблеми, като например заложени автоматични стабилизатори, които да смекчават колебанията в приходите през бизнес цикъла, или достъпа и качеството на предоставяните услуги. Приемането на закон за дългосрочните грижи и закон за здравеопазването и здравното осигуряване бе отлагано многократно и настоящият график за тяхното приемане, втората половина на 2016 г., изглежда по-скоро оптимистичен.

               (10)Постепенно се подобрява функционирането на пазара на труда и социалните условия се стабилизираха. Създаването на работни места се ускори значително и безработицата намалява. Независимо от това, равнището на заетост на по-възрастните и нискоквалифицираните работници продължава да бъде предизвикателство. Дългосрочната безработица все още възлиза на повече от половината от всички безработни със съществен дял от трайно безработни лица, които са нискоквалифицирани или по-възрастни от 50 години. Насоките за активни мерки на пазара на труда за периода 2016—2020 г. представляват продължение на прилагания до този момент подход, като изразходваните средства за тази област на политиката продължава да са малки. През ноември 2015 г. бе прието временно освобождаване от плащане на социалноосигурителни вноски на работодателите за новоназначени работници на възраст над 55 години.  През 2016 г. се очаква да бъде представени допълнителни мерки за удължаване на трудовия стаж, включително чрез адаптиране на работната среда, които са от значение и за устойчивостта на пенсионната система.   Растежът на заплатите продължи да бъде съобразен с нарастването на производителността и не престана да подкрепя външната конкурентоспособност. През ноември 2015 г. парламентът прие закон, предложен от профсъюзите, с който бе дадено ново определение на минималното заплащане, така че да бъдат изключени някои премии. В резултат на това организациите на работодателите се оттеглиха от социалното споразумение, което значително отслаби социалния диалог.

               (11)Беше постигнат напредък по отношение на преструктурирането на необслужваните кредити, въпреки че те остават високи в сравнение с периода преди кризата. Словения приложи няколко мерки за подобряване на устойчивостта на банковия сектор. Те включват укрепването на капацитета на банките за уреждане на необслужваните кредити и започването на действия за определянето на конкретни цели за намаляване на необслужваните заеми. Словения също така въведе няколко мерки за управление на кредитния риск. Положителни резултати се очакват към средата на 2016 г. Независимо това, приоритети на политиката в краткосрочен план са по-нататъшното преструктуриране на необслужваните кредити и управлението на кредитния риск. Оперативното и финансовото преструктуриране на големите предприятия приключи и рамковите споразумения за преструктуриране са под непрекъснато наблюдение. Дружеството за управление на банкови активи (ДУБА) е напълно оперативно и неговата стратегия за периода 2017—2022 г. е определена. Въпреки постигнатия от ДУБА напредък  в уреждането на неговия кредитен портфейл, дружеството продължава да представлява значителен риск за устойчивостта на публичните финанси. През 2015 г. неговите дейности допринесоха с 1 % от БВП за дефицита на консолидирания държавен бюджет от 2,9 %. Надзорът на дейностите на ДУБА изглежда недостатъчен, тъй като органите значително подцениха дефицита на ДУБА през 2015 г. (с 0,7 % от БВП) и изглежда, че не са осведомени за размера на отписванията, извършвани от ДУБА. Допълнителни инструменти за преструктуриране са също на разположение. Подпомогната от значителния напредък в преструктурирането на големите предприятия, Словения започна преструктурирането на някои малки и средни предприятия (МСП). Понастоящем банките прилагат насоки за преструктурирането на МСП. Бе постигнат напредък по отношение на достъпа до финансиране за МСП и микропредприятията. Въпреки това, налице е ограничен достъп до алтернативни източници на финансиране като рисков капитал. Малките предприятия са все още прекалено зависими от банковото кредитиране, въпреки нарастващата наличност на дългови и капиталови инструменти на пазара. Поради това този сегмент се влияе много силно от развитието на кредитния пазар.

               (12)Растежът на инвестициите бе ограничен през последните години, което ограничи икономическите резултати  и бъдещите перспективи за растеж на Словения. Частните инвестиции спаднаха рязко по време на икономическата криза и оттогава делът им в БВП намалява. Тъй като публичните инвестиции са силно зависими от динамиката на фондовете на ЕС, необходими са по-продуктивни инвестиции, за да стимулират и поддържат икономическия растеж. Преките чуждестранни инвестиции в Словения нараснаха забележимо през последните две години, главно поради увеличените приватизационни усилия. При все това стопанската среда в Словения продължава да бъде възпрепятствана от продължаващия процес на намаляване на задлъжнялостта и високото равнище на административна тежест, особено в областта на строителството, териториалното устройство и спазването на данъчното законодателство, както и поради ограничителните разпоредби относно достъпа до регламентирани професии и тяхното упражняване, които спират притока на инвестиции. Улесняването на стопанската дейност в Словения зависи от повишеното доверие на предприятията и по-нататъшното премахване на неефективността в публичната администрация и на бюрокрацията, произтичащи от големия брой законови и подзаконови актове и честите промени в законодателството. Бяха осъществени около половината от мерките за намаляване на административната тежест, посочени в единния документ на правителството, но някои уместни мерки, по-специално относно разрешенията за строителство и териториалното устройство, бяха забавени.

               (13)Стратегията за развитие на публичната администрация през 2015—2020 г., приета от Словения като част от спазването на предварителните условия за достъп до европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г., обхваща различни ведомства, с което междуведомственото сътрудничество придобива особено значение за нейното правилно и своевременно прилагане.  През февруари 2016 г. правителството прие втория междинен доклад за изпълнението на програмата „Нулева толерантност към корупцията“. Постигнат е известен напредък в нейното изпълнение. Бяха забавени обаче някои мерки по програмата (съвместните обществени поръчки в здравеопазването, проучването на престъпността в банковия сектор и приемането на Закона за интегритета и предотвратяване на корупцията). Предвиденото изменение на Закона за интегритета и предотвратяване на корупцията ще даде възможност да се подобри функционирането на Комисията за предотвратяване на корупцията, като се обърне внимание на нейната надеждност и на ефективността на нейната работа. В съдебната система бе допълнително съкратена продължителността на делата, а броят на висящите дела спадна от изключително високо равнище, отчасти благодарение на по-малкия брой на образуваните дела. В известна степен причина за намалението са също и промените в процедурното и статистическото третиране на изпълнителните дела. Върховният съд продължава да актуализира работните процеси в съдилищата и да реформира системите за управление на делата. Въпреки подобрената уредба на несъстоятелността, която предлага на предприятията повече възможности за реорганизация, процедурите по несъстоятелност продължават да са дълги и неефективни.

               (14)Държавното участие в икономиката продължава да е високо. Държавата е най-големият работодател, управител на активи и държател на корпоративен дълг в Словения. В отговор на препоръките, отправени към Словения между 2012 г. и 2015 г. по този въпрос, страната създаде нова уредба за словенския държавен холдинг. Тя включва стратегия за управлението на държавната собственост, набор от критерии за оценка на активи и план за управление за 2016 г. Тази система допълва новия кодекс за корпоративно управление за държавните предприятия, приет в края на 2014 г. Стратегията потвърждава настоящата степен на държавно участие в икономиката и измества акцента към подобряване на ефективността на държавните предприятия. Ето защо прилагането на реформираната уредба от страна на словенския държавен холдинг има още по-голямо значение, за да се гарантира разделението между собствеността и регулаторните функции на правителството и професионалното управление на държавните предприятия. Това, заедно с по-нататъшната приватизация на подбрани активи, следва да намали условните пасиви за бюджета от тази област. Приватизацията на NLB трябва да стартира през 2016 г. в съответствие с плана за управление на словенския държавен холдинг.

               (15)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словения и го публикува в доклада за страната от 2016 г. Тя оцени също програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Словения, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словения, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 4 по-долу.

               (16)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му
                  11
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (17)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1, 3 и 4 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Словения да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.След коригиране на прекомерния дефицит да постигне годишна фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и през 2017 г. Да определи средносрочна бюджетна цел, която е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Да укрепи фискалната рамка чрез назначаването на независим фискален съвет и изменение на Закона за публичните финанси. Да завърши и приложи реформата на системите на дългосрочните грижи и здравеопазването, като ги направи по-ефективни по отношение на разходите с цел осигуряването на дългосрочна устойчивост на достъпните и качествени грижи. До края на 2017 г. да приеме реформата на пенсионната система.

               2.В консултация със социалните партньори да повиши пригодността за заетост на нискоквалифицираните и по-възрастните работници, включително посредством целенасочени учене през целия живот и мерки за активиране.

               3.Да подобри условията за финансиране на кредитоспособните предприятия, включително чрез улесняване на трайното преструктуриране на необслужваните заеми и достъп до алтернативни източници на финансиране. Да следи за правилното прилагане на стратегията на дружеството за управление на банкови активи.

               4.Да предприеме мерки за модернизирането на публичната администрация и намаляването на административната тежест за предприятията. Да подобри управлението и резултатите на държавните предприятия.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 344 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  COM(2016) 92 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


                     ЕВРОПЕЙСКА
                     КОМИСИЯ
                                          Брюксел, 13.5.2015 г.
                                          COM(2015) 270 final
                               Препоръка за
                        ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
        относно Националната програма за реформи на Полша за 2015 г.
   и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за конвергенция на
                              Полша за 2015 г.
BG                                                                       BG
 ---pagebreak---                                            Препоръка за
                                      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
             относно Националната програма за реформи на Полша за 2015 г.
       и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за конвергенция на
                                          Полша за 2015 г.
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално
   член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на
   надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на
   икономическите политики1, и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия2,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент3,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:
   (1)     На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на
           Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни
           места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на
           икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите
           области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на
           потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.
   (2)     На 13 юли 2010 г., въз основа на предложенията на Комисията, Съветът прие
           препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите
           членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие
           решение относно насоки за политиките на държавите членки в сферата на
           заетостта. Взети заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“,
   1
          ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.
   2
          COM(2015) 270.
   3
          P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
BG                                               2                                        BG
 ---pagebreak---         с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането
        на националната си икономическа политика и политика за заетост.
   (3)  На 8 юли 2014 г. Съветът прие Препоръка относно Националната програма за
        реформи на Полша за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната
        Програма за конвергенция на Полша за 2014 г.
   (4)  На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа4, с което
        постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на
        икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС)
        № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение5, в
        който Полша не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се
        извърши задълбочен преглед.
   (5)  На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за
        стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и
        продължаване на отговорната фискална консолидация, благоприятстваща
        растежа.
   (6)  На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Полша6.
        В него бе оценен напредъкът на Полша в изпълнението на специфичните за
        страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г.
   (7)  На 29 април 2015 г. Полша представи своята Национална програма за реформи
        за 2015 г., а на 30 април 2015 г. — своята Програма за конвергенция за 2015 г.
        Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат взети предвид
        взаимовръзките между тях.
   (8)  Спрямо Полша понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за
        стабилност и растеж [след отмяна на процедурата при прекомерен дефицит
        през юни 2015 г.]. В своята Програма за конвергенция за 2015 г.
        правителството планира постепенно намаляване на номиналния дефицит от
        3,2% на 2,7% от БВП през 2015 г., и впоследствие на 1,2% от БВП през 2018 г.
        Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., може да
        се приеме, че прекомерният дефицит вече е бил коригиран през 2014 г., т.е.
        една година преди зададения срок, като се има предвид, че превишението над
        референтната стойност от 3% от БВП се обяснява с нетния бюджетен разход за
        цялостната реформа на пенсионната система. Според Програмата за
        конвергенция правителството планира постигане на средносрочната цел —
        структурен дефицит в размер на 1% от БВП — до 2019 г. След като
        съотношението държавен дълг/БВП достигна най-висока стойност от 51,7%
        през 2015 г. правителството планира да го намали до 49,1% през 2018 г.
        Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни
        прогнози е реалистичен за 2015 г. и благоприятен за 2016 г. Въз основа на
        изготвена цялостна оценка се предвижда Полша да постигне съответствие с
        изискваното коригиране за постигане на средносрочната цел през 2015 г., тъй
        като нарастването на нетните разходи е под установения показател. Мерките в
        подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. не са достатъчно точни.
        Като се има предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на
        2015 г., съществува риск от известно отклонение от изискваното коригиране
   4
       COM(2014) 902.
   5
       COM(2014) 904.
   6
       SWD(2015) 40 final.
BG                                         3                                           BG
 ---pagebreak---         през 2016 г., тъй като структурната корекция не отговаря на изискването. По
        тази причина през 2016 г. ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа
        на оценката си за Програмата за конвергенция и предвид прогнозата на
        Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че се очаква
        Полша да постигне голямо съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност
        и растеж. Данъчните приходи може да бъдат увеличени чрез намаляване на
        настоящата прекомерна употреба на намалени ставки на ДДС и чрез
        повишаване на ефикасността на данъчната администрация.
   (9)  Фискалната рамка в Полша ще има полза от създаването на независим орган,
        натоварен с изготвянето на предварителни и последващи оценки на спазването
        на фискалните правила, оценки на макроикономическите и бюджетните
        прогнози, както и на анализи за дългосрочната устойчивост на публичните
        финанси.
   (10) Полша отмени реформата на пенсионната система от 1999 г. в края на 2013 г.
        Макар в краткосрочен план да води до известно облекчение за бюджета,
        отмяната на реформата на пенсионната система от 1999 г. не подобрява
        дългосрочната устойчивост на публичните финанси, тъй като краткосрочната
        полза от по-високите социални осигуровки и по-ниските лихвени плащания ще
        бъде компенсирана от по-високи бъдещи плащания на пенсии от публичната
        пенсионна схема. Като цяло отмяната на цялостната реформа на пенсионната
        система от 1999 г. е свързана с известни рискове за публичните финанси на
        Полша в дългосрочен план.
   (11) Привилегиите в областта на социалното осигуряване, предоставени на
        земеделските стопани и миньорите, продължават да спъват професионалната
        мобилност и водят до значителни разходи за публичните финанси. Посочените
        преференциални схеми възпират хората да се ориентират към по-продуктивни
        отрасли, създават скрита безработица и, поради малкия размер на вноските, се
        субсидират до голяма степен от данъкоплатците. Селскостопанският отрасъл в
        Полша осигурява заетост на 11,4 % от работната ръка, което е над два пъти
        повече от средната стойност за ЕС, но генерира едва 3,3 % от националната
        брутна добавена стойност. Държавните субсидии за системата за социална
        сигурност за земеделските стопани възлизат на почти 1 % от БВП, а тези за
        пенсии на миньорите — на 0,5 % от БВП. Връзката между вноските и
        социалните плащания е слаба, като вноските са най-често с единна ставка.
        Земеделските стопани с високи доходи не могат системно да бъдат изключвани
        от системата, поради което тя дава възможност за злоупотреби. Въвеждането
        на система за регистриране и оценка на доходите на земеделските стопани ще
        бъде необходимата първа стъпка към провеждането на реформа на системата за
        социална сигурност на земеделските стопани.
   (12) Сегментацията на пазара на труда в Полша продължава. Броят на временните
        договори в страната е най-високият в ЕС, докато процентът на преминаващите
        от временна към постоянна заетост е нисък, а разликата в заплащането е най-
        голямата за ЕС. Строгите разпоредби относно уволненията, дългите съдебни
        производства и други тежести, обременяващи работодателите, насърчават
        използването на нестандартни и срочни трудови договори. Наред с това,
        възприятието, че договорите, попадащи в приложното поле на Кодекса на
        труда, са свързани с високи разходи, води до прекомерно използване на
        граждански договори (umowy cywilno-prawne), които са привлекателни за
        работодателите поради това, че социално-осигурителните вноски при тях са по-
BG                                        4                                          BG
 ---pagebreak---          ниски. Високият процент договори от този вид, т.е. договори, свързани с по-
         ниски вноски, може обаче да намали качеството на наличната заетост, особено
         за младите. Налице е висока младежка безработица, отчасти в резултат на
         разминаването между квалификациите и уменията на кандидатите, от една
         страна, и нуждите на пазара на труда, от друга. Следователно е необходимо да
         бъдат положени трайни усилия за реформиране на системата за професионално
         образование и обучение и за повишаване на ниската степен на участие в
         ученето през целия живот. Участието на жените на пазара на труда продължава
         да е слабо. За да намери решение на този проблем, Полша е увеличила достъпа
         до предучилищно образование, но все още се нарежда сред държавите в ЕС,
         показващи най-лоши резултати по отношение на наличието на услуги за грижи
         за малките деца.
   (13)  Железопътният сектор страда в резултат на високите такси за достъп до
         релсовия път и неподходящо национално финансиране. Процедурите за
         изготвяне и изпълнение на проекти често са твърде продължителни и тромави,
         което се дължи на нормативната и административната среда. Макар да е
         възможно скорошните промени в законодателството да окажат положително
         въздействие върху железопътния транспорт, малко вероятно е те да повлияят
         на инвестиционните проекти, започнати в програмния период 2007—2013 г. За
         периода 2014—2020 г. обаче финансирането на железопътния сектор от
         бюджета на ЕС ще бъде значително увеличено.
   (14)  В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на
         икономическата политика на Полша и го публикува в доклада за страната за
         2015 г. Тя оцени също така Програмата за конвергенция и Националната
         програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с
         препоръките, отправени към Полша предишните години. Комисията взе под
         внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и
         социално-икономическа политика в Полша, но и съответствието им с правилата
         и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното
         икономическо управление на Европейския съюз, което да се осъществи чрез
         принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище.
         Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1— 4
         по-долу.
   (15)  С оглед на тази оценка Съветът разгледа Програмата за конвергенция на
         Полша, като становището му7 е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу,
   ПРЕПОРЪЧВА на Полша да предприеме следните действия през 2015 и 2016 г.:
   1.    След коригиране на прекомерния дефицит, да постигне фискална корекция от
         0,5 % от БВП с цел изпълнение на средносрочната цел през 2015 и 2016 г. Да се
         създаде независим фискален съвет. Да се ограничи използването на намалени
         ставки на ДДС.
   2.    Да започне процеса на хармонизиране на разпоредбите относно пенсиите на
         земеделските стопани и миньорите с тези, касаещи останалите работници, и да
         приеме график за прогресивно пълно хармонизиране; да въведе система за
         оценяване и регистриране на доходите на земеделските стопани.
   3.    Да вземе мерки за намаляване на прекомерното използване на срочни и
         граждански договори на пазара на труда.
   7
        Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.
BG                                                5                                    BG
 ---pagebreak---    4.     Да премахне пречките за инвестирането в проекти в железопътния сектор.
   Съставено в Брюксел на […] година.
                                         За Съвета
                                         Председател
BG                                         6                                     BG


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 512 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Кипър за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Кипър за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
                  3

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
                  4

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Кипър ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие също и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март 2017 г.
                  7

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Кипър следва да гарантира пълното и своевременното изпълнение на препоръката за еврозоната в съответствие с препоръки 1—5 по-долу.

               (3)Докладът за Кипър за 2017 г.
                  8
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бяха оценени напредъкът на Кипър в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Кипър по отношение на неговите национални цели по стратегията „Европа 2020“. Той включваше също така задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който бяха публикувани също на 22 февруари 2017 г.
                  9
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Кипър са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално, от основно значение е Кипър да се справи със значителните финансови дисбаланси под формата на частен, публичен и външен дълг, както и с високото равнище на необслужваните кредити.

               (4)На 27 април 2017 г. Кипър представи своята програма за стабилност за 2017 г., а на 28 април 2017 г. — своята национална програма за реформи за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. Националната програма за реформи на Кипър включва ангажименти в краткосрочен и средносрочен план. По-специално, тя съдържа мерки за намаляване на задлъжнялостта на частния сектор, подобряване на бизнес средата, улесняване на достъпа до финансиране и реформи в сектора на здравеопазването и в нея се поема ангажимент за реформи в публичния сектор и съдебната система. Националната програма за реформи обхваща също така предизвикателствата, посочени в доклада за 2017 г. и препоръката за еврозоната, включително необходимостта да се даде нов тласък на инвестициите и да се осигури устойчивост на публичните финанси. Ако бъдат осъществени в пълна степен в предвидените срокове, тези мерки биха спомогнали за разрешаване на макроикономическите дисбаланси на Кипър и за изпълнението на специфичните за страната препоръки. Въз основа на оценката на ангажиментите на политиката на Кипър Комисията потвърждава вече дадената от нея оценка, че на този етап не са необходими по-нататъшни мерки в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси. Изпълнението на програмата за реформи на политиката ще бъдат следени отблизо в рамките на специално наблюдение.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. на държавите членки. Както е предвидено в законодателството, регулиращо европейските структурни и инвестиционни фондове
                  10
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа съответните програми по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове и да внесе изменения в тях. Комисията предостави допълнителни насоки относно прилагането на тези правила
                  11
               .

               (6)За Кипър понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството планира балансирана бюджетна позиция в номинално изражение за периода 2016—2020 г. (номинално салдо от около 0,4 % от БВП през периода на програмата). Средносрочната бюджетна цел, определена като балансирано в структурно отношение състояние на бюджета, се очаква да бъде постигната през 2017 г. Преизчисленото
                  12
                структурно салдо се очаква постепенно да се отдалечи от средносрочната цел през следващите години, което не е в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне 107,8 % през 2016 г. и да намалее до 99,7 % през 2018 г. и до 88,8 % до 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Съществуват рискове по отношение на макроикономическите допускания, представени в програмата за стабилност, главно поради високото равнище на необслужваните кредити и възможното влошаване на външната среда.

               (7)На 12 юли 2016 г., след коригирането на прекомерния дефицит, Съветът препоръча на Кипър да поддържа средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и 2017 г. На основата на цялостна оценка, според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. Кипър е изпълнил това изискване. За 2018 г. на Кипър се препоръчва да поддържа своята средносрочна бюджетна цел. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. това е съвместимо с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  13
                в размер на 0,3 %, което съответства на структурна корекция от 0,2 % от БВП. При допускане за липса на промяна в политиките, на основата на цялостна оценка, има риск през 2018 г. Кипър да се отклони в известна степен от това изискване. Според прогнозите Кипър ще спази правилото за дълга през 2017 г. и 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Кипър трябва да е готов да предприеме допълнителни мерки за гарантиране на спазването на това изискване през 2018 г.

               (8)Държавният дълг е с низходяща тенденция, но продължават да са налице известни рискове за неговата устойчивост. Очаква се някои от неотдавна приетите фискални мерки и забавянията в изпълнението на ключови структурни реформи да доведат до влошаване на структурното салдо и до риск от намаляване на възможностите за стимулиращи растежа публични инвестиции.

               (9)Въпреки че разходите за заплати (като процент от БВП) са сред най-високите в еврозоната, публичният сектор на Кипър продължава да се характеризира с някои слабости. В рамките на програмата за макроикономически корекции бяха разработени редица реформи, насочени към разрешаването на този проблем, които бяха договорени и със социалните партньори. Те включваха въвеждането на обвързващ постоянен механизъм за ограничаване на растежа на заплатите на служителите от публичната администрация и всеобхватна реформа в публичната администрация. Независимо от това приемането на тези законодателни реформи среща затруднения, по-специално след отрицателния вот в Камарата на представителите през декември 2016 г. Докато бъде приет като обвързващ инструмент, механизмът за ограничаване на растежа на заплатите в публичния сектор се изпълнява в рамките на колективни трудови договори и се прилага до 2018 г.

               (10)Бяха проведени някои реформи за борба с корупцията. Неотдавнашните развития в тази област включват реформи с цел по-професионално провеждане на обществени поръчки на местно равнище и закон за финансирането на политическите партии, който влезе в сила през декември 2015 г. През 2016 г. беше прието изменение на конституцията, позволяващо разкриване на информация за имущественото състояние на длъжностните лица в обществения сектор. Въпреки това координиращият орган за борба с корупцията не разполага с достатъчно персонал и слабостите в дисциплинарния режим за държавните служители все още не са отстранени.

               (11)В допълнение, предизвикателствата за функционирането на съдебната система в Кипър продължават да бъдат изключително големи. Неефективните съдебни процедури и ограниченият капацитет водят до съществени закъснения при разглеждането на съдебните дела. Това от своя страна отслабва бизнес средата, и по-специално функционирането на новите законодателни рамки на принудителното изпълнение и несъстоятелността. Те бяха въведени, за да се спомогне за намаляване на потенциално несъбираемия частен дълг, като се предоставят стимули, които да насърчават банките и длъжниците да се споразумеят за решения за преструктуриране. Въпреки това редица фактори намаляват ефективността на тези инструменти, сред които са гореспоменатите слабости в съдебната система, слабият административен капацитет и ниската степен на осведоменост на длъжниците относно процедурите. Висящите съдебни дела и забавянията при издаването и прехвърлянето на актове за собственост също продължават да бъдат значителни. Те допринасят за подкопаване на усилията за намаляване на дълга и оказват натиск върху възстановяването на пазара на жилища.

               (12)Равнището на необслужваните кредити намалява, но остава на много високи равнища, което възпрепятства ефективното функциониране на банковия сектор и оказва влияние върху предлагането на кредити за реалната икономика. Банките не са постигнали целите за преструктуриране на кредитите, договорени с Централната банка на Кипър, което е показателно за необходимостта от разширяване на системата с количествени цели и от повишаване на нейната ефективност и засилване на задължителния ѝ характер, по-специално чрез формулирането на амбициозни цели за намаляване на размера на необслужваните кредити, които са в съответствие със стратегиите за намаляване на необслужваните кредити на банките. Равнищата на ново неизплащане продължават да бъдат високи, което е признак за потенциални слабости в решенията за преструктуриране на кредитите. Нивата на обезпечаване на риска са се увеличили, но остават под средните за еврозоната, което подчертава необходимостта да се гарантира, че оценките на обезпеченията са надеждни и служат за основа на подходящо обезпечаване на риска. Липсата на вторичен пазар и рамка за секюритизация на кредитите ограничава възможностите за ускоряване на намаляването на задлъжнялостта и отписването на необслужваните кредити от счетоводните баланси на банките, което изисква допълнителни регулаторни и законодателни действия за допълване на необходимите инструменти за улесняване на управлението на баланса на банките. В допълнение, управленският и административният капацитет на надзора на застрахователните и пенсионните фондове е все още слаб, което поражда рискове за финансовата стабилност.

               (13)Икономическото възстановяване на Кипър продължава. Потенциалният растеж обаче продължава да бъде слаб, задържан от ограниченото провеждане на структурни реформи, пречките пред инвестициите и слабостите в бизнес средата. В ход е изпълнението на инициативи за насърчаване на растежа, представени в плана за действие за растеж, макар то да напредва с бавни темпове. Все още е в ход изработването на законодателно предложение за привличане и улесняване на стратегически инвестиции. Правителството работи за подобряване на достъпа до финансиране за малките и средните предприятия. С цел да се разреши този належащ проблем бяха стартирани някои нови целенасочени инициативи, докладвани в националната програма за реформи. При все това, повечето от тези нови инициативи, свързани с достъп до финансиране, все още са на предварителен етап. Приватизационните усилия, насочени към привличането на чуждестранни инвестиции за повишаване на производителността, срещат политическа опозиция и в много случаи са в застой. Реформите в енергийния сектор също могат да бъдат важна движеща сила за конкурентоспособността, но тяхното изпълнение закъснява. Те засягат по-конкретно децентрализирането на органа за електроенергия на Кипър и създаването на новия пазар на електроенергия, което ще бъде възможно само с гарантирането на ефективната независимост на оператора на преносна система.

               (14)Безработицата намалява, но се запазва на високо равнище, особено сред младите хора и дълготрайно безработните лица. При все това все още не са се реализирали плановете за увеличаване на броя на консултантите в публичните служби по заетостта и за подобряване на тяхната специализация. Освен това е вероятно те да бъдат наети на срочни трудови договори, с което това предизвикателство няма да бъде разрешено в структурно отношение. Вследствие на това все още няма достатъчен капацитет да се отговори на нуждите на търсещите работа лица, особено на онези от тях, които срещат по-големи трудности да се интегрират на пазара на труда, и да се въведат мерки за популяризиране, с които се цели тяхното активизиране. Въздействието на активните програми на пазара на труда и схемите за подпомагане на доходите продължава да се подкопава от ограничените мерки за оценка на качеството и последващи мерки.

               (15)Разходите за образование в Кипър продължават да са на нива над средните за ЕС. Въпреки това образователните резултати са ниски и дори са се влошили в сравнение с предходните години. Съгласно резултатите за 2015 г. на Програмата за международно оценяване на учениците Кипър заема едно от най-ниските места в ЕС по отношение на равнището на основни умения по математика, естествени науки и четене. Макар наскоро въведените коригиращи мерки, като например по-добрата система за назначаване на учителите и модернизирането на учебните програми, да са първите стъпки в правилната посока, по-нататъшните действия за завършване на планираните реформи, включително оценката на учителите, могат значително да допринесат за подобряване на положението.

               (16)Все още като цяло не са налице мерки за преодоляване на несъответствията между търсените и предлаганите умения на пазара на труда, което влошава перспективите за дългосрочен устойчив растеж. Нивата на участие в средното професионално образование и обучение са ниски и притежаването на диплома за завършено висше образование е от малко значение на пазара на труда, което води до висок дял на завършилите висше образование лица, работещи в професии, които не изискват непременно диплома за висше образование.

               (17)Секторът на здравеопазването в Кипър продължава да се отличава с липсата на всеобхватно покритие и с различни равнища на неефективност. Това ограничава достъпа до адекватни и ефективни грижи. Законодателството за подобряване на капацитета и ефективността на разходите в сектора на здравеопазването е от ключово значение за създаването на национална здравна система и за предоставяне на по-голяма автономия на обществените болници. Това законодателство обаче все още предстои да бъде прието от парламента.

               (18)В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Кипър, който беше публикуван в доклада за страната за 2017 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Кипър от предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Кипър, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (19)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му
                  14
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (20)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Кипър да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Да продължи да провежда своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, което означава да поддържа средносрочната бюджетна цел през 2018 г. До края на 2017 г. да приеме ключови законодателни реформи за подобряване на  ефикасността в публичния сектор, по-специално по отношение на функционирането на публичната администрация, управлението на държавните предприятия и местните органи на управление.

               2.Да подобри ефективността на съдебната система чрез модернизиране на гражданските процедури, въвеждане на подходящи информационни системи и засилване на специализацията на съдилищата. Да предприеме допълнителни мерки за отстраняване на пречките за пълното прилагане на законодателните рамки за несъстоятелността и принудителното изпълнение, както и да осигури надеждни и бързи системи за издаване на актове за собственост и за прехвърляне на права върху недвижимо имущество.

               3.Да ускори процеса на намаляване на необслужваните кредити чрез определяне на съответни количествени и обвързани със срокове цели за банките и да осигури точна оценка на обезпеченията за целите на провизиите. Да създаде условия за функционален вторичен пазар на необслужвани кредити. Да интегрира и засили надзора на застрахователните дружества и пенсионните фондове.

               4.Да ускори прилагането на плана за действие за растеж, съсредоточавайки се по-специално върху бързото изпълнение на стратегически инвестиции и подобряването на достъпа до финансиране, и до края на 2017 г. да възобнови изпълнението на приватизационния план. До края на 2017 г. да извърши отделянето на собствеността на органа по електроенергия на Кипър.

               5.Да ускори реформите, насочени към увеличаване на капацитета на публичните служби по заетостта, и подобряване на качеството на осигуряване на активни политики по заетостта. Да завърши реформата на образователната система с цел подобряване на нейното значение на пазара на труда и на нейните резултати, включително по отношение на оценяването на учителите. До края на 2017 г. да приеме законодателство за реформа на болниците и всеобщо здравно осигуряване.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 512 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  OВ C92/01, 24.3.2017 стр., стр. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 78 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

                     (13)
                  Нетните държавни разходи включват общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционни промени в разходите за обезщетения при безработица. Национално финансираното бруто образуване на основен капитал се изглажда в рамките на период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (14)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 515 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Люксембург за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Люксембург за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Люксембург не е посочен като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март
                  6
               .

               (2)Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Люксембург следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на препоръката за еврозоната, която е отразена в препоръка 2 по-долу.

               (3)Докладът за Люксембург за 2017 г.
                  7
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Люксембург в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките от предходните години, както и напредъкът на Люксембург по отношение на националните му цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 28 април 2017 г. Люксембург представи своята национална програма за реформи за 2017 г. и своята програма за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо ЕСИ фондовете,
                  8
                когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми по ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки за прилагането на тези правила
                  9
               .

               (6)Понастоящем по отношение на Люксембург се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството планира намаление на номиналния излишък от 1,6 % от БВП през 2016 г. до 0,2 % от БВП през 2017 г., последвано от постоянно нарастване, достигайки излишък от 1,2 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — продължава да се спазва с марж през целия период на програмата. Според програмата за стабилност съотношението държавен дълг/БВП се очаква да остане доста под предвидената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен, с изключение на 2018, когато е подчертано благоприятен, и 2021 г., когато е подчертано предпазлив. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,4 % от БВП през 2017 г. и 0,1 % през 2018 г., т.е. като цяло в рамките на програмата за стабилност и над средносрочната бюджетна цел. Като цяло Съветът е на мнение, че се очаква Люксембург да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2017 и 2018 г.

               (7)Все още има опасения във връзка с дългосрочната фискална устойчивост, предвид прогнозираното увеличаване на разходите, свързани със застаряването. Съгласно реформата на пенсионната система от 2012 г. на всеки пет години след приемането на реформата следва да се извършват наблюдение и оценка на устойчивостта на пенсионната система. Правителството изтегли по-рано първата оценка през 2016 г. Въпреки че според направения преглед пенсионната система все още бележи значителен и повтарящ се излишък, който позволи да бъдат натрупани пенсионни резерви, очаква се пенсионната система да има отрицателно салдо от 2023 г. нататък. Според последните ревизирани прогнози на Евростат за населението, прогнозираното увеличение на населението ще бъде по-малко отколкото се очакваше по-рано. Това ще се отрази и на коефициента на зависимост, който ще нарасне по-бързо от очакваното и ще доведе до по-голямо прогнозирано увеличение на публичните разходи за пенсии. Няма напредък по обвързване на законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живота, както беше препоръчано от Съвета. Люксембург е единствената държава членка, в която не се предвижда увеличаване на възрастта за пенсиониране за периода 2013—2060 г. В Люксембург прогнозираното увеличение на дела на зависимото население до 2060 г. е най-голямото в ЕС. Люксембург отбеляза ограничен напредък по отношение на ранното пенсиониране. През юли 2015 г. проект на закон за изменение на схемите за ранно пенсиониране беше представен на парламента и все още не е приет. Като цяло, ранното пенсиониране продължава да е широко разпространено и стимулите за оставане на работа са ограничени. След преразглеждането на демографските перспективи Люксембург е изправен пред допълнителни рискове, свързани с разходите за дългосрочни грижи. Тези разходи вече са на едно от най-високите нива сред държавите членки като дял от БВП и се очаква да нараснат от 1,5 % до 3,2 % от БВП до 2060 г. (повече от два пъти от сегашното ниво). Проект за реформа на осигуряването за дългосрочни грижи все още се обсъжда от парламента.

               (8)Люксембургските органи приеха всеобхватна данъчна реформа, която влезе в сила през януари 2017 г. Реформата въведе промени, предимно в областта на прякото данъчно облагане, както за физическите лица, така и за предприятията, насочени към постепенно намаляване на ставката на корпоративния подоходен данък (с цел увеличаване на конкурентоспособността) и нарастване на прогресивността на данъка върху доходите на физическите лица (с цел увеличаване на справедливостта). В същото време увеличението на някои данъчни разходи рискува да ограничи данъчната основа. За да се подобри предвидимостта на данъчните приходи, може допълнително да се разшири данъчната основа. Това може да бъде постигнато по-специално чрез преразглеждане на сегашното ниско данъчно облагане на жилищата и чрез увеличено използване на алтернативни източници. Те биха могли да включват гарантиране на по-голяма съгласуваност между екологичното данъчно облагане и целите за диверсификация на икономиката.

               (9)Люксембургските органи се опитват да диверсифицират икономиката, отчитайки рисковете, свързани със силната зависимост от финансовия сектор. Намаляването на зависимостта на икономиката от финансовия сектор остава главно предизвикателство в дългосрочен план. За тази цел анализът на диверсификацията трябва да доведе до конкретни мерки с точно определен график. Предвид високото равнище на разходите за труд в страната, дейности с по-висока добавена стойност предлагат потенциал за стимулиране на алтернативните източници на растеж. Успешната диверсификация на икономиката на Люксембург зависи в голяма степен от секторите, които са по-малко чувствителни към нивата на разходите за труд. Те до голяма степен се основават на научните изследвания и иновациите, които често изискват интензивно използване на технологии и знания. Намаляването или премахването на пречките за инвестициите и иновациите, които ограничават икономическото развитие, ще разгърне потенциала за иновации и ще подпомогне диверсификацията. Докато публичните инвестиции са на равнище, което е над средното за еврозоната, частните инвестиции изостават. Поддържането на високо равнище на инвестиции е от съществено значение за запазване на перспективите за растеж.

               (10)По-нататъшното разширяване на вече успешния нефинансов сектор на услугите може също да допринесе за диверсифициране на икономиката. Продължават да съществуват значителни регулаторни пречки в сектора на бизнес услугите, по-специално за счетоводителите, архитектите, инженерите и адвокатите. За всички тези професии стопанският оборот е по-нисък от средното за ЕС и от средното за цялата икономика. Следователно ограниченията по отношение на тези професии може да вредят на конкурентоспособността на предприятията в Люксембург. Тези пречки включват широкия обхват на дейностите, запазени за архитектите; запазването на прости задачи, като осчетоводяване на трудовите възнаграждения или изготвяне на данъчни декларации, за висококвалифицирани специалисти; запазване на правните консултации за адвокатите; както и изискванията за правна форма и за капиталово участие, правилата за несъвместимост и мултидисциплинарните ограничения за адвокатите, които могат да бъдат непропорционални по отношение на основни принципи, като независимостта на професията, както и по отношение на съответните разпоредби за надзор.

               (11)За да се избегнат отрицателни последици, са необходими целенасочени активни политики на пазара на труда и програми за учене през целия живот, по-специално за по-възрастните работници, чието равнище на заетост остава сред най-ниските в ЕС. Бяха приети мерки за подобряване на тяхната пригодност за заетост и участие на пазара на труда. От 1 януари 2016 г. се прилага закон за прекласифициране на работниците с увреждания, който увеличава възможностите за такива работници да останат по-дълго на пазара на труда. При все това, след консултации със социалните партньори, предстои да бъде предложена цялостна стратегия. „Пактът за възрастта“ — проектозакон, внесен в парламента през април 2014 г., който има за цел да насърчи дружествата с над 150 служители да задържат по-възрастните работници, все още не е приет. Създаването на възможности за повишаване на уменията чрез целенасочени активни политики за пазара на труда и учене през целия живот за подпомагане на по-възрастните работници ще продължи да бъде от значение за успеха на тези политики. Инвестициите в умения са особено важни за пълното оползотворяване на предимствата на цифровизацията и за поддържане на конкурентоспособността.

               (12)Беше приет значителен пакет от мерки за справяне с недостига на предлагане на недвижими имоти, но действителното им въздействие все още предстои да се види. Невъзможността за достъп до земя за застрояване, която е почти изцяло притежавана от частни лица, изглежда е една от основните пречки пред увеличаването на предлагането на жилища. Ограниченото предлагане на жилища, съчетано със стабилно търсене, доведе до постоянно нарастване на цените на жилищата. Това обяснява тенденцията за увеличаване на задлъжнялостта на домакинствата, свързана предимно с ипотеки. В допълнение, въпреки значителните инвестиции в транспортната инфраструктура, справянето със задръстванията продължава да бъде предизвикателство. Това се засилва и от факта, че съвременните работни практики, като например дистанционната работа, не се насърчават при трансграничните работници поради фискалните политики в съседните страни. Предизвикателствата, свързани с жилищното настаняване и с мобилността, вероятно ще окажат допълнителен натиск върху усилията за диверсификация на икономиката и за повишаване на конкурентоспособността. Те биха могли също да бъдат пречка пред привличането на висококвалифицирани работници на пазара на труда.

               (13)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Люксембург и го публикува в доклада си за 2017 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Люксембург през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Люксембург, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (14)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и е на мнение
                  10
               , че Люксембург се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж,

               ПРЕПОРЪЧВА на Люксембург да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Да засили диверсификацията на икономиката, включително чрез премахване на пречките пред инвестициите и иновациите. Да премахне регулаторните ограничения в сектора на бизнес услугите.

               2.
                     Да гарантира дългосрочната устойчивост на пенсионната система, да ограничи ранното пенсиониране и да увеличи заетостта на възрастните хора.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 515 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01

                     (7)
                  SWD(2017) 81 final.

                     (8)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.