				|

		52012PC0566

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА за преодоляване на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит в Португалия /* COM/2012/0566 final - 2012/ () */

			   	.
Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
за
преодоляване
на
съществуващия
прекомерен
бюджетен
дефицит в
Португалия
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз (ДФЕС), и
по-специално
член 126,
параграф 7 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия,
като има
предвид, че:
(1)       Съгласно
член 126 от ДФЕС
държавите
членки
трябва да
избягват
прекомерен
бюджетен
дефицит.
(2)       Пактът
за
стабилност и
растеж се
основава на
целта за
осигуряване
на стабилни
публични
финанси като
средство за
засилване на
предпоставките
за ценова
стабилност и
висок и
устойчив
растеж, водещ
до създаване
на трудова
заетост.
(3)       На 2
декември 2009 г.
Съветът в
съответствие
с член 126,
параграф 6 от
ДФЕС реши, че
в Португалия
е налице
прекомерен
дефицит, и
отправи
препоръки за
коригирането
му най-късно
до 2013 г. в
съответствие
с член 126,
параграф 7 от
ДФЕС и член 3
от Регламент
(ЕО) № 1467/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
определяне и
изясняване
на прилагането
на
процедурата
при прекомерен
дефицит. С
оглед
свеждането
на основния
бюджетен
дефицит под
референтната
стойност от 3 %
от БВП до 2013 г.
бе
препоръчана
средногодишна
фискална
корекция от
над 1¼ % от БВП
през периода 2010—2013
г. Дефицитът
за 2011 г.,
посочен в
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на 2009 г.,
се приема
като
отправна
точка при
изчисляването
на
средногодишната
фискална корекция.
След това
съвкупната
фискална корекция,
необходима
за
постигането
на целта за
номинален
дефицит под 3 %
до края на
срока, бе изчислена
при
допускането,
че разликата
между
фактическия
и
потенциалния
БВП ще бъде
постепенно
преодоляна
до 2015 г.
(4)       На 15
юни 2010 г.
Комисията
заключи, че Португалия
е предприела
ефективни
действия в
съответствие
с
препоръката
на Съвета от 2
декември 2009 г.
да приведе
своя
бюджетен
дефицит под
референтната
стойност от 3 %
от БВП, и
изрази
мнение, че не
е необходима допълнителна
мярка в
рамките на
процедурата
при
прекомерен
дефицит.
(5)       В
съответствие
с член 3,
параграф 5 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97
Съветът може,
по препоръка
на Комисията,
да реши да
приеме
преразгледана
препоръка съгласно
член 126,
параграф 7 от
ДФЕС, ако са
предприети
ефективни
действия и
след
приемането
на тази
препоръка настъпят
неочаквани
неблагоприятни
икономически
събития със значими
отрицателни
последици за
държавните
финанси.
Появата на
неочаквани
неблагоприятни
икономически
събития със
значимо
отрицателно
въздействие
върху бюджета
се оценява
спрямо
икономическата
прогноза от
препоръката
на Съвета.
(6)       В
съответствие
с член 126,
параграф 7 от
ДФЕС, както и
с член 3 от
Регламент
(ЕО) № 1467/97 на
Съвета се
изисква
Съветът да
отправи препоръки
до
съответната
държава
членка с оглед
прекратяване
на
прекомерния
дефицит в
рамките на
определен
период. В
препоръката
следва да се
определи
краен срок от
най-много
шест месеца
за предприемане
на ефективни
действия от
страна на
съответната
държава
членка за
коригиране
на
прекомерния
дефицит.
Освен това в
препоръката
за
коригиране
на прекомерния
дефицит
Съветът
следва да
изисква постигането
на годишни
бюджетни
цели, които
съгласно прогнозата,
на която се
основава
препоръката,
съответстват
на минимално
годишно подобрение
на
структурното
салдо (т.е.
коригираното
спрямо
фазата на
икономическия
цикъл, без
еднократните
и другите
временни мерки)
от най-малко 0,5 %
от БВП като
референтна
стойност.
(7)       След
отчетения
значителен
спад през 2009 г.,
когато
реалният БВП
намаля с 2,9 %,
през 2010 г.
португалската
икономика
възстанови положителния
си растеж от 1,4 %,
което се
дължи до
голяма
степен на
изключителни
фактори,
които
тласнаха
нагоре износа
и частното
потребление.
Икономиката
изпадна
отново в
рецесия през 2011 г.,
когато
реалният БВП
намаля с 1,7 %,
като този
спад бе
по-малък от
първоначално
очаквания,
тъй като
високият
нетен износ отчасти
компенсира
значителното
понижение на
частното потребление
и
инвестициите.
В същото време
ситуацията
на пазара на
труда
продължи да
се влошава.
Съгласно
последната
актуализация
на службите
на Комисията
на икономическите
перспективи
за
Португалия, в
която са
отчетени
фискалните
мерки,
представени
от властите
по време на
петия
преглед на
програмата
за
икономически
реформи в
началото на септември,
се очаква
през 2012 г.
реалният БВП
да намалее с 3,0 %
поради
продължаващия
спад на
вътрешното
търсене,
най-вече в
областта на
инвестициите.
Същевременно
въпреки изоставането
спрямо
миналата
година поради
намалялото
външно
търсене
износът се представя
добре и
вероятно ще
увеличи пазарния
си дял. И през 2013 г.
растежът ще
бъде муден,
което
отразява по-слабото
увеличаване
на вноса в
търговските
партньори от
еврозоната и
допълнителните
мерки за
бюджетна консолидация,
като се
очаква около
средата на
годината да
бъде умерено
положителен
благодарение
на
възстановяването
на износа и
инвестиционната
дейност. За
годината като
цяло се
предвижда
растежът на
БВП да спадне
с около 1 %.
Очаква се
най-високата
стойност на
безработицата
през 2013 г. леко
да надхвърли 16 %.
(8)       Дефицитът
по
консолидирания
държавен бюджет
достигна 9,8 %
от БВП през 2010 г.,
отбелязвайки
слабо
понижение
спрямо 10,2 % от 2009 г.
Лошите
показатели
се дължат
предимно на
статистическата
прекласификация
на някои
държавни
предприятия
и
публично-частни
партньорства
в рамките на
сектор „Държавно
управление“,
както и на
разходите,
свързани със
спасяването
на две
изпаднали в
затруднено
положение
банки.
Последствията
от това бяха
само
частично
компенсирани
от
еднократния
ефект на
прехвърлянето
на
пенсионния
фонд към
държавния
бюджет и
донякъде
по-високите
спрямо
предходната
година
приходи. През
2011 г.
дефицитът
възлизаше на 4,2 %
от БВП спрямо
целевата
стойност от 5,9 %
от БВП.
По-високата
номинална
стойност се обяснява
с
прехвърлянето
на
пенсионните фондове
на банките
към
социалноосигурителната
система,
които бяха
използвани
за покриване
на фискален
дефицит от 1½ %
от БВП.
Правителството
реагира
бързо на
незадоволителните
бюджетни
резултати
през първата
половина на
годината,
като
ограничи разходите
и прие
допълнителни
мерки по отношение
на приходите
като
еднократна
данъчна
надбавка
върху
личните
доходи и
повишаване
на ставката
на ДДС върху
електроенергията
и природния
газ (от
намалена на
стандартна
ставка).
Следователно
фискалният
дефицит се
обяснява
главно с
еднократни
увеличаващи
дефицита
фактори, в т.ч.
по-ниски от
предвидените
неданъчни
приходи от
концесии и
недвижими имоти,
завеждането
на дълговете
на едно държавно
предприятие
и на едно
публично-частно
партньорство
в бюджета на
регионалното
правителство
на Мадейра и
прекласифицирането
на едно
публично-частно
партньорство
в рамките на
сектор
„Държавно
управление“
след въвеждането
на пътни
такси.
(9)       Съгласно
последната
актуализация
на службите
на Комисията
на
икономическите
перспективи
за
Португалия,
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет през 2012
г. ще възлиза
на 5,3 %, ако няма
промяна в
политиките,
спрямо заложения
в закона за
бюджета и
програмата
за стабилност
за 2012 г.
дефицит от 4,5 %
от БВП.
Бюджетът за 2012
г., последно
изменен с
допълнението
от март,
включва
мерки за
консолидация,
които се оценяват
на 5½ % от БВП.
Мерките за
ограничаване
на разходите
включват
съкращаване
на заплатите
и пенсиите,
понижаване
на заетостта
в публичния
сектор, както
и намаляване
на
капиталовите
и текущите
разходи за
здравеопазване,
образование
и държавни
предприятия.
Мерките за
повишаване
на приходите
се основават
на по-високи
непреки
данъци чрез
прехвърляне
на някои стоки
и услуги,
облагани с
намалена и
средна ставка
на ДДС, към
по-високите
данъчни
класове. С
промените в
прякото
данъчно
облагане се
целеше
основно да се
разшири
данъчната основа
чрез
намаляване
на данъчните
облекчения и
освобождавания,
приложими
към доходите
на
физическите
лица и
корпоративните
данъци.
(10)     За 2012 г.
е предвидено
отклонение
от
бюджетната цел
с около 2¼ % от
БВП, което се
дължи
основно на
по-бързо от
очакваното
пренасочване
на икономиката
към износ,
генериращ
по-слаби
данъчни
постъпления,
както и на
по-висока от
прогнозираното
безработица,
натоварваща
бюджета на
социалноосигурителната
система.
Недостигът
на приходи е
често
срещано
явление и се
дължи на по-ниски
от
очакваното
преки и
косвени данъци,
а също така и
социални
осигуровки.
Промяната в
данъчните
основи
доведе до
цялостен недостиг
на приходи от
около 2 % от
БВП в
сравнение с
предвиденото
в бюджета за 2012 г.,
а
отклонението
от ¼ % от БВП се
дължи на еднократни
операции.
Общите
разходи се
развиват
според
планираното,
като
по-високите разходи
за
обезщетения
за
безработица
се компенсират
от икономии в
други
области, най-вече
при
компенсациите
за служители.
Икономиите
от 1,5 % от БВП —
по-ниски
нетни
лихвени
плащания и препрограмиране
на структурните
фондове на
ЕС, както и
евентуално
еднократните
приходи от
концесии на
летища ще допринесат
за
частичното
компенсиране
на нереализираните
приходи. Тъй
като някои от
факторите,
водещи до
намаляване
на дефицита
през 2012 г., са с
еднократно
въздействие,
недостигът
от 2012 г. ще се
пренесе под
формата на
около 1½ % от
БВП през 2013 г.
поради
свиване на
данъчните
основи и промени
на пазара на
труда.
(11)     Съгласно
последната
актуализация
на службите
на Комисията
на
икономическите
перспективи
за
Португалия, ако
настоящият
политически
курс се
запази, дефицитът
по държавния
бюджет през 2013 г.
ще възлиза на
4¾ % от БВП
спрямо
първоначалната
цел от 3 %.
Съгласно
програмата
за
икономически
реформи за
Португалия
при сценария
за запазване
на
политическия
курс се вземат
предвид
мерките,
одобрени в
рамките на Решение
за
изпълнение 2011/344/ЕС
на Съвета от 17
май 2011 г. за
предоставяне
на финансова
помощ за Португалия
от страна на
Съюза и
четвъртата актуализация
на
Меморандума
за разбирателство
относно
специфичните
икономически
условия,
сключен
между
Европейската
комисия,
действаща от
името на
Европейския
съюз, и
Португалската
република. Четвъртият
актуализиран
преглед на
Меморандума
за
разбирателство
относно
специфичните
икономически
условия
отчете мерки за
фискална консолидация
на стойност
около 2 % от
БВП през 2013 г., в
т.ч.
значително
намаление на
разходите
чрез по-ниски
компенсации
на заетите
лица и
икономии в
областта на
образованието
и здравеопазването,
обвързани с
приходи от преструктуриране
на
централната
администрация
и държавните
предприятия.
По отношение
на приходите
мерките
целят разширяване
на данъчната
основа чрез
намаляване
на данъчните
облекчения и
освобождавания
за доходите
на
физическите
лица и корпоративните
данъци и
увеличаване
на акцизите.
Следвайки
същия модел
на действие,
програмата
за стабилност
от 2012 г. отчита
мерки за
фискална
консолидация
на стойност
около 1,4 % от
БВП.
(12)     Последната
актуализация
на службите
на Комисията
на
икономическите
перспективи за
Португалия
показва, че
структурният
дефицит
възлиза на -8,7 %, -8,5 %
и -6,3 % от БВП
през
съответно 2009 г.,
2010 г. и 2011 г.
Очаква се той
да достигне -4,2 %
от БВП през 2012 г.
Това
предполага
съществена
средна фискална
корекция,
измерена
като разлика
между
структурните
дефицити, от 1,5 %
от БВП между 2010 г.
и 2012 г., което
надхвърля
изискваната
минимална
средногодишна
фискална
корекция от 1¼ %
от БВП,
определена
от Съвета за
периода 2010—2013 г.
Предвид
промяната в
макроикономическата
ситуация
между
предвижданията,
залегнали в
препоръките
на Съвета от 2
декември 2009 г.,
и настоящите
прогнози,
очакваното
средногодишно
бюджетно
подобрение
между 2010 г. и 2012 г.
вероятно ще
бъде
по-високо с 0,8 процентни
пункта от
БВП.
Следователно
Португалия е
предприела
ефективни
действия по
отношение на
развитието
на
структурния
дефицит до 2012 г.

(13)     Според
прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на 2009 г.,
залегнала в
препоръката
на Съвета по
член 126,
параграф 7 от
ДФЕС от 2
декември 2009 г.,
се очаква
португалската
икономика да
отбележи растеж
от 0,3 % през 2010 г.
и 1,0 % през 2011 г. В
обхвата на
прогнозния
период не
попадат 2012 г. и 2013 г.,
но през тях
се очаква
значително
по-висок
растеж отколкото
през 2011 г. с
оглед на
допускането
за
постепенно
преодоляване
на голямата
отрицателна разлика
между
фактическия
и
потенциалния
БВП до 2015 г.
Показателите
на реалния
БВП за 2010 г. и 2011 г.
се
разминаваха
значително с
предвидените
в прогнозата
от есента на 2009 г.,
което до
голяма
степен бе
породено от
предизвикания
от
изключителни
фактори
по-висок
неустойчив
растеж през 2010 г.
и много
по-ниския
растеж през 2011 г.
Освен това
структурата
на
икономическия
растеж бе
много
по-слабо
обвързана с
вътрешното
търсене.
Съвкупният
дял на вътрешното
търсене през 2010 г.
и 2011 г. бе -5
процентни
пункта от БВП
спрямо
прогнозираните
0,6 процентни
пункта. Същевременно
ситуацията
на пазара на
труда се
влоши
значително и
по-бързо от
предвиденото
в прогнозата
на службите
на Комисията
от есента на 2009 г. Според
последната
актуализация
на прогнозата
на службите
на Комисията
за
португалската
икономика се
очаква
значителен
отрицателен
растеж през 2012 г.
и 2013 г. Освен
това
структурата
на растежа
вероятно ще
продължи да
бъде
основана на
нетния износ.
Тези
предвиждания
относно
растежа
показват, че
португалската
икономика е
била
засегната от
неочаквани събития.
(14)     Брутният
държавен
дълг се
увеличи от 93,3 %
през 2010 г. на 107,8 %
от БВП през 2011 г.,
като според
последната
актуализация
на службите
на Комисията
на
икономическите
перспективи
за
Португалия
се очаква той
да нарасне до
119,1 % от БВП през 2012 г.
и да достигне
123,7 % от БВП през 2013 г.,
превишавайки
съответно
през
всичките години
референтната
стойност по
Договора.
Това
увеличение в
съотношението
на дълга се
дължи
основно на
по-високите
лихвени плащания,
включително
плащания по
програмните
заеми, и в
по-малка
степен на
измененията
в първичния
дефицит.
Разликата
между изменението
на държавния
дълг и
бюджетното
салдо е
значителна
през 2012 г. и
допринася за
нарастването
с 3,3 процентни
пункта от
БВП. Тя е
свързана с
плана за
уреждане
изплащането
на
задълженията
към
доставчиците
на обществени
органи и с
други
неизпълнени
операции.
(15)     Състоянието
на бюджета се
влоши
значително в
сравнение с
допусканията
от първоначалната
препоръка на
Съвета
поради по-неблагоприятни
от
очакваното
икономически
перспективи,
което
означава и
по-ниски данъчни
приходи.
Освен това
значителното
свиване на
икономиката
засяга
изключително
неблагоприятно
заетостта и
безработицата.
Това се
отразява
отрицателно
както на
приходите, така
и на
разходите
поради спада
на социалноосигурителните
вноски и
по-високите
социални
трансфери.
Предвид
всички тези
фактори и
по-специално
с оглед на
осезаемото влошаване
на
фискалните
перспективи
след първоначалната
препоръка на
Съвета по член 126,
параграф 7 от
ДФЕС и на
факта, че
Португалия е
предприела
ефективни
действия, е
оправдано
срокът за
коригиране
на
прекомерния
дефицит да се
удължи с още
една година.
(16)     Предоставянето
на
допълнителен
период от
една година
за
коригиране
на
прекомерния
дефицит
изисква
постигане на
междинни
цели за основния
дефицит от 5,0 %
от БВП за 2012 г., 4,5 %
от БВП за 2013 г. и 2,5 %
от БВП за 2014 г.,
както е
предвидено в
петата
актуализация
на Решението
за
изпълнение 2011/344/ЕС
на Съвета.
Въз основа на
актуализацията
от службите
на Комисията
на
икономическите
перспективи
за
Португалия,
залегналото
подобрение
на
структурното
бюджетно салдо
вследствие
от
поставените
цели за основния
дефицит
трябва да
бъде 2,3 % от БВП
през 2012 г., 1,6 % от
БВП през 2013 г. и 1,3 %
от БВП през 2014 г.
Португалските
власти ще
приемат
допълнителни
мерки за
постигане на
целевите равнища
на дефицита
през 2012 г., 2013 г. и 2014 г.
с оглед на
установените
в петия
преглед на
програмата
за
икономически
реформи нужди.
Освен това
властите ще
подготвят
извънредни
мерки за
следващите
години в
случай на
евентуални
отклонения
предвид
възможните
рискове за
изпълнението.

(17)     Въпреки
известното
отслабване
през последните
месеци,
пазарният
натиск върху
португалския
държавен
дълг остава
висок, което
налага да се
укрепи
доверието в
усилията по
консолидацията.
Това би
означавало
да се опишат
подробно
всички
структурни
мерки, необходими
за постигане
на
бюджетните
цели през 2013 г.
и през 2014 г., и да
се ускори
намаляването
на дефицита,
ако
икономическите
или
бюджетните
условия се
окажат
по-благоприятни
от
настоящите
прогнози.
Предприемането
на
своевременни
мерки за
избягване на
риска от
бъдещи
отклонения е
особено важно
и оправдава
тримесечния
срок за ефективна
намеса.
(18)     На 6
юли Съветът
прие
специфични препоръки
към
Португалия
за прилагане
на мерките,
залегнали в
Решението за
изпълнение 2011/344/ЕС
на Съвета и
допълнително
уточнени в
Меморандума
за
разбирателство
от 17 май 2011 г. и
неговите
последващи
допълнения.
Като цяло
тези мерки
целят
приемането
на надеждна и
балансирана
стратегия за
фискална
консолидация,
подкрепена
от структурни
фискални
мерки и
по-добър
фискален контрол
на
публично-частните
партньорства
и държавните
предприятия,
задълбочени
и незабавни
структурни
реформи на
пазарите на
продукти и
услуги, както
и усилия за
защита на
финансовия
сектор чрез
рекапитализация,
подкрепена
от
поддържащи
механизми.
(19)     Успоредно
с редовните
прегледи на
програмата
за
икономически
реформи за
Португалия,
предвидени в
Решение за
изпълнение 2011/344/ЕС
на Съвета, на
всеки три
месеца ще
бъде
извършван мониторинг
на напредъка
по
изпълнението
на нейните
ангажименти
по линия на
ППД.
(20)     Португалия
изпълнява
условията за
удължаване
на крайния
срок за
коригиране
на
прекомерния
дефицит по
консолидирания
държавен бюджет,
посочени в
член 3,
параграф 5 от
Регламент (EО)
№ 1467/97 за
определяне и
изясняване
на
прилагането
на
процедурата
при
прекомерен
дефицит,
С
НАСТОЯЩОТО
ПРЕПОРЪЧВА:
(1)
Португалските
власти да
прекратят
съществуващия
прекомерен
дефицит до 2014 г.
(2)
Португалските
власти да
постигнат
подобрение
на структурното
салдо от 2,3 % от
БВП през 2012 г., 1,6%
от БВП през 2013 г.
и 1,3 % от БВП
през 2014 г., за да
се сведе
основният
бюджетен
дефицит под
референтната
стойност от 3 %
от БВП до 2014 г.,
въз основа на
актуализацията
на службите
на Комисията
на
икономическите
перспективи
за
Португалия. Целевите
стойности на
основния
дефицит са 5,0 %
от БВП за 2012 г., 4,5 %
от БВП за 2013 г. и 2,5 %
от БВП за 2014 г.
(3)
Португалските
власти да
приложат
мерките,
приети с
бюджета за 2012 г.
и неговото
допълнение
от март, и да
предприемат
допълнителни
мерки на
стойност 0,3 %
от БВП, за да
бъде
ограничен
дефицитът до 5,0 %
от БВП. Тези
мерки
включват
замразяване
на някои
бюджетни
кредити по
инвестиционни
проекти за 2012 г.,
които все още
не са
започнати,
повишаване
на гербовия
данък върху
недвижимо
имущество с
висока
стойност и
данъчните
ставки върху
инвестиционния
доход,
по-ранно
прилагане на
някои от
бюджетните
мерки за 2013 г. с
оглед
намаляване
на
социалните
плащания,
използване
на други
мерки за
генериране
на
спестявания в
междинното
потребление,
както и
приходи от
продажби.
(4)
Португалските
власти да
приемат
постоянни
мерки за
консолидация
в размер на 3,0 %
от БВП, за да
бъде
постигната
целта от 4,5 % от
БВП през 2013 г.
Освен ако не
е предвидено
друго,
мерките,
които трябва да
бъдат приети
със закона за
бюджета за 2013 г.,
включват: i)
намаляване
на
компенсациите
на заетите
лица чрез
значително
понижаване
на броя на
заетите в
публичния
сектор, на
плащанията
за
извънреден
труд и на несвързаните
с работната
заплата
компенсации;
ii)
усъвършенствани
средства за
проверка и
ограничаване
на някои
социални
програми и
плащания; iii)
задълбочаване
на реформите
в областта на
здравеопазването
и държавните
предприятия.
По отношение
на приходите
предвидените
мерки
включват: i)
реформа на данъка
върху
доходите на
физическите
лица с цел
опростяване
на данъчната
структура, премахване
на някои
данъчни
разходи и
повишаване
на средната
данъчна
ставка при
подобряване
на
прогресивността,
ii) разширяване
на основата
на
корпоративния
данък чрез
премахване
на
възможността
за
приспадане
на лихвата и iii)
увеличаване
на данъка
върху недвижимото
имущество.
При
възникването
на отклонения
португалските
власти ще
използват
извънредни
мерки през 2013 г.

(5)
Португалските
власти да
приемат
постоянни
мерки за консолидация
в размер на 1¾ %
от БВП, за да
бъде
постигнат
целевият дефицит
за 2014 г. В
рамките на
шестия
преглед на
програмата
за
икономически
реформи ще
бъде направен
цялостен
преглед на
разходите, с
цел да бъдат определени
мерки,
възлизащи на
около 4 млрд.
евро през 2014—2015 г.,
които ще
бъдат
напълно
конкретизирани
до средата на
февруари 2013 г.
Плановете за
фискална
консолидация
за периода 2014—2015 г.
ще бъдат
напълно
уточнени в
Програмата за
стабилност
за 2013 г.
(6)
Португалското
правителство
трябва да предприеме
ефективни
действия, за
да изпълни
настоящата
препоръка в
срок от три
месеца,
считано от
датата на
приемане на
препоръката,
и в
съответствие
с член 3,
параграф 4а
от Регламент
(ЕО) № 1467/97 да
докладва подробно
консолидационната
стратегия, предвидена
за постигане
на целите.
Освен
това Съветът
призовава
португалските
власти:
- В
допълнение
към
предвидения
в препоръка 6
доклад и
съгласно
изискванията,
определени в
Решение за
изпълнение 2011/344/ЕС
на Съвета от 17
май 2011 г. за
предоставяне
на финансова
помощ за Португалия
от страна на
Съюза, да
докладват на
всеки три
месеца за
напредъка,
постигнат в
прилагането
на
настоящата
препоръка, както
и в отделна
глава,
включена в
програмите
за
стабилност,
които ще бъдат
изготвяни до 2015 г.
-
Да поддържат
темпото на
реформи в
областта на
управлението
на
публичните
финанси чрез
реформиране
на
бюджетната
рамка съобразно
новите
правила за
фискално
управление
на
Европейския
съюз, както и
да продължат
да повишават
прозрачността
и контрола на
всички етапи
от бюджетния
процес, и да
осигуряват
спазването на
средносрочната
бюджетна
рамка и
целите на
всички
равнища на
сектор
„Държавно
управление“.
Адресат на
настоящата
препоръка е Португалската
република.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател


               19.2.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 65/168

         P7_TA(2013)0278
   Преглед за 2013 г. на организацията и функционирането на ЕСВД
   Препоръка на Европейския парламент от 13 юни 2013 г. до върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и заместник-председател на Европейската комисия, до Съвета и до Комисията относно прегледа за 2013 г. на организацията и функционирането на ЕСВД (2012/2253(INI))
   (2016/C 065/24)

      Европейският парламент,

               —

               като взе предвид член 27, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС), който предвижда учредяването на Европейска служба за външна дейност (ЕСВД), имаща за задача да подпомага върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност,

               —

               като взе предвид член 21, параграф 3 от ДЕС, съгласно който върховният представител подпомага Съвета и Комисията в обезпечаването на съгласуваност между различните области на външната дейност на Съюза,

               —

               като взе предвид член 26, параграф 2 от ДЕС, който постановява, че Съветът и върховният представител следят за единството, съгласуваността и ефикасността на действията на Съюза,

               —

               като взе предвид член 35, параграф 3 от ДЕС, който гласи, че дипломатическите и консулските мисии на държавите членки и делегациите на Съюза допринасят за осъществяване на правото на защита на гражданите на Съюза на територията на трети държави,

               —

               като взе предвид член 36 от ДЕС, който гласи, че върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност/заместник-председател на Комисията (по-нататък наричан върховен представител/заместник-председател) се консултира редовно с Европейския парламент по главните аспекти и основните решения в областта на общата външна политика и политиката на сигурност и общата политика за сигурност и отбрана, като го информира за развитието на тези политики и гарантира, че възгледите на Европейския парламент надлежно са взети предвид,

               —

               като взе предвид член 42 от ДЕС, който предоставя на върховния представител/заместник-председател правомощия да прави предложения в областта на общата политика за сигурност и отбрана, в т.ч. за започване на мисии, като се прибягва както до национални средства, така и до средства на Съюза,

               —

               като взе предвид член 13, параграф 3 от Решението на Съвета от 26 юли 2010 г. за създаване на Европейска служба за външна дейност (по-долу наричано „Решение за ЕСВД“), съгласно който до средата на 2013 г. върховният представител прави преглед на организацията и функционирането на ЕСВД, включващ, наред с останалото, изпълнението на член 6, параграфи 6 и 8 относно географския баланс, като по целесъобразност този преглед се придружава от законодателно предложение за изменение на Решението,

               —

               като взе предвид членове 298 и 336 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), които уреждат законодателната процедура, която се прилага по въпросите на персонала,

               —

               като взе предвид Декларацията на върховния представител/заместник-председател относно политическата отчетност (по-надолу наричана „Декларация на върховния представител/заместник-председател“) (1),

               —

               като взе предвид доклада за персонала на ЕСВД за 2012 г. от 24 юли 2012 г., представен съгласно член 6, параграф 9 от Решението за ЕСВД,

               —

               като взе предвид член 97 от своя правилник,

               —

               като взе предвид доклада на комисията по външни работи и становищата на комисията по развитие, на комисията по бюджети, на комисията по бюджетен контрол и на комисията по правни въпроси (A7-0147/2013),

               A.

               като има предвид, че Договорът от Лисабон въведе целта да се гарантира единство, съгласуваност и ефикасност на външната дейност на Европейския съюз;

               Б.

               като има предвид, че ЕСВД е нов, хибриден орган, базиращ се на общностни и междуправителствени източници, без прецедент в ЕС, от който поради това не може да се очаква да функционира пълноценно само две години след учредяването си; като има предвид, че следователно прегледът на организацията и функционирането му следва да се основава на справедлива и конструктивна критика;

               В.

               като има предвид, че успехът на ЕСВД следва да се измерва спрямо способността му да прилага цялостен подход от страна на ЕС към днешните външни предизвикателства и отговорности, както и способността му да постига по-ефикасно използване на оскъдните ресурси чрез засилена координация и икономии от мащаба на равнището на Европейския съюз и на национално равнище;

               Г.

               като има предвид, че тройната роля на върховния представител/заместник-председател е най-явното проявление на този стремеж към по-голяма съгласуваност на външната дейност на ЕС;

               Д.

               като има предвид, че настоящата структура в Комисията не отразява адекватно специфичната роля, поверена на върховния представител/заместник-председател по отношение на външната дейност на ЕС;

               Е.

               като има предвид, че множеството роли, поверени на върховния представител/заместник-председател по силата на Договора от Лисабон, изискват определянето на политически заместник(ци), за да се гарантира, че върховният представител/заместник-председател бива подпомаган при изпълнението на задачите си;

               Ж.

               като има предвид, че вземането на оперативни решения и прилагането в сферата на общата външна политика и политика на сигурност/обща политика за сигурност и отбрана (ОВППС/ОПСО) е твърде бавно поради структурни и процедурни причини; като има предвид, че това още веднъж стана очевидно с кризата в Мали, в отговор на която не бяха приети и осъществени своевременно процедури за вземане на решение и решения за финансиране;

               З.

               като има предвид, че ЕСВД следва да бъде рационализирана, ориентирана към резултати, ефикасна структура, способна да предоставя подкрепа за политическо лидерство във външните отношения, особено в областта на ОВППС, и улесняваща вземането на решения в Съвета; като има предвид, че поради това ЕСВД следва да бъде способна да предлага, с кратко предизвестие и по координиран начин, експертен опит от различни отдели, включително от Комисията; като има предвид, че понастоящем структурата на ЕСВД се характеризира с прекален брой ръководни кадри и твърде много равнища на вземане на решения;

               И.

               като има предвид, че все още не се използват възможностите за бързо разполагане, които предлагат бойните групи на ЕС;

               Й.

               като има предвид, че опитът от миналото ясно показва, че е необходимо в Брюксел да се установи постоянен оперативен щаб за провеждането на мисии по линия на ОПСО;

               K.

               като има предвид, че в случая с арабските революции стана очевидно, че ЕС не е в състояние да осигури в краткосрочен план пренасочване на ресурсите, в т.ч. на персонала, в отговор на новите политически приоритети; като има предвид, че броят и профилът на служителите на делегациите на ЕС трябва да отразяват стратегическите интереси на Съюза;

               Л.

               като има предвид, че ролята на ЕСВД в определянето на стратегическата ориентация и в спомагането за прилагането на инструментите на ЕС за външно финансиране следва да бъде засилена в съответствие с основните линии на външната политика на ЕС;

               M.

               като има предвид, че трябва да бъде потвърдена необходимостта от осигуряване на по-добра координация и добро управление на въпросите за развитието на международно равнище, за да се даде възможност на ЕС да изрази единна позиция и да добие видимост;

               Н.

               като има предвид, че особено във време на бюджетни ограничения ЕСВД следва да действа като катализатор за по-голямо взаимодействие, не само в институционалната рамка на ЕС, но и между ЕС и държавите членки;

               O.

               като има предвид, че в момент, когато правителствата на държавите членки намаляват дипломатическото и консулското си присъствие, ЕСВД следва да бъде възприемана и допълнително използвана като възможност за стимулиране на по-голямо сътрудничество и взаимодействие;

               П.

               като има предвид, че следва да се положат повече усилия за избягване на дублирането на усилия и структури между ЕСВД, Комисията — особено дирекция „Развитие и сътрудничество“ и Службата за хуманитарна помощ на Европейската общност (ECHO) — и секретариата на Съвета;

               Р.

               като има предвид, че е постигната целта една трета от служителите да бъдат набирани от държавите членки, и като има предвид, че служителите от трите компонента (Комисия, секретариат на Съвета и национални дипломатически служби) следва да бъдат подходящо разпределени на всички равнища и между делегациите и щаба;

               С.

               като има предвид, че жените са недостатъчно представени във функционална група AD, а преобладават във функционална група AST;

               Т.

               като има предвид, че всички изменения на разпоредбите относно служителите трябва да се приемат съгласно процедурата на съвместно вземане на решения;

               У.

               като има предвид, че е налице ясна потребност да се развива капацитетът на ЕСВД за идентифициране и извличане на поуки от предишни операции, особено в сферата на предотвратяването на конфликти, посредничеството за разрешаване на конфликти, управлението на кризи, помирението и изграждането на мир;

               Ф.

               като има предвид, че две години и половина след приемането на Декларацията на върховния представител/заместник-председател следва да се извърши подробна оценка на политическата отчетност на ЕСВД пред Парламента, за да се разбере по-конкретно до каква степен с Парламента се провеждат консултации относно стратегически решения и вижданията и становищата му се вземат предвид;

               Х.

               като има предвид, че в тази оценка следва да се обърне внимание и на това, по какъв начин да се подобри явяването пред Парламента и неговите органи на върховния представител/заместник-председател и служителите на ЕСВД, в т.ч. ръководителите на делегации и специалните представители на ЕС, както и последващите действия на ЕСВД след резолюциите на Парламента;

               Ц.

               като има предвид, че парламентарното наблюдение на ЕСВД е от съществено значение, за да бъде европейската външна дейност по-добре разбрана и подкрепена от гражданите на ЕС; като има предвид, че парламентарният контрол повишава легитимността на външната дейност;

               Ч.

               като има предвид, че липсва гъвкавост в настоящите финансови процедури в делегациите, което има отрицателен ефект върху натовареността на персонала;

               1.

               Отправя следната препоръка до върховния представител/заместник-председател, Съвета и Комисията, като има предвид, че е осъществен напредък в учредяването на ЕСВД, но че може да се постигне повече по отношение на взаимодействието и координацията между институциите, както и на политическото лидерство и видимостта, благодарение на обединяването на ролите на върховен представител, заместник-председател на Комисията и председател на Съвета по външни работи, и чрез укрепване на инструменталния характер на Службата:

         Относно лидерството и една по-рационална и ефикасна структура за дипломацията на 21-ви век

               2.

               Да предоставят подкрепа на върховния представител/заместник-председател в осъществяването на неговите многостранни задължения, които са му възложени съгласно ДЕС, като предвидят назначаване на политически заместник или заместници, подлежащи на отчитане пред Парламента, които да се представят пред отговорната комисия на Парламента преди поемането на задълженията си и да бъдат оправомощени да действат от името на върховния представител/заместник-председател; да гарантират също така, че членовете на Комисията, отговарящи за външните отношения, могат изцяло да представляват върховния представител/заместник-председател за парламентарни въпроси и на международната сцена; да обмислят също така включването на външните министри на държавите членки в конкретни задачи и мисии от името на Съюза като начин за укрепване на общите позиции на ЕС;

               3.

               В светлината на гореизложеното да опростят структурата на ръководството на ЕСВД и да укрепят ролята на нейния изпълнителен генерален секретар чрез въвеждане на ясна йерархична структура за подпомагане на ефективното вземане на решения, както и на своевременното предприемане на политически действия в отговор на събитията; в този контекст да рационализират длъжностите главен административен директор и управляващ директор, отговарящ за администрацията, да намалят и опростят йерархичната структура на дирекциите, да определят ясно съответните правомощия в рамките на ръководната структура на ЕСВД и да преразгледат настоящата основана на управителен съвет структура с цел да се постигне ефикасност, яснота и съгласуваност при вземането на решения; в същия дух да гарантират, че върховният представител/заместник-председател получава политически консултации, например чрез политически съвет, от всички съответни институционални участници, за да може по този начин върховният представител/заместник-председател да оценява отражението на дейностите, които предстои да бъдат предприети от ЕСВД;

               4.

               Да подобрят и укрепят ролята на върховния представител/заместник-председател за координация, инициативи и политическо ръководство, в частност в качеството му на председател на Съвета по външни работи, като осигурят, че в рамките на следващия състав на Комисията върховният представител/заместник-председател ще реализира пълния си потенциал в качеството си на заместник-председател на Комисията и че ще му бъде възложено да председателства групата на членовете на Комисията, отговарящи за външните отношения, в която могат да бъдат включени и други членове на Комисията, чиито портфейли имат и външен аспект, за да се развие допълнително практиката на изготвяне на общи предложения и общи решения;

               5.

               Да използват пълноценно синергичния ефект на ЕСВД и в тази връзка да предвидят възможност за гласуване с квалифицирано мнозинство по свързани с ОВППС въпроси, както е предвидено в член 31, параграф 2 от ДЕС, и официално да проучат възможността за разширяване на гласуването с квалифицирано мнозинство по свързани с ОВППС въпроси посредством съответна клауза за преход;

               6.

               Да гарантират, че в съответствие с член 9, параграф 3 от Решението за Европейската служба за външна дейност ЕСВД играе водеща роля в определянето на стратегиите за съответните инструменти за външно финансиране и че за тази цел ЕСВД разполага с необходимия експертен опит, за да изпълнява ръководна роля в тези области;

               7.

               В същото време да защитят „общностното“ естество на политиката за съседство, като се има предвид, че Парламентът отхвърля придаването на междуправителствен характер на политиките на Съюза и че Договорът възлага на Комисията основната отговорност за договарянето на международни споразумения за и от името на Съюза;

               8.

               Да подобрят още повече взаимодействието между Службата за инструментите в областта на външната политика и ЕСВД;

               9.

               Да гарантират, че специалните представители на Европейския съюз са включени пълноценно в работата на ЕСВД, като те и техният персонал бъдат интегрирани в структурата на ЕСВД, и по целесъобразност да обмислят възможността да им бъде възложена успоредна роля като ръководители на делегации на ЕС;

               10.

               Да извършат системен и задълбочен одит, за да уеднаквят свързаните с външната политика структури, създадени от Комисията и секретариата на Съвета, с оглед на преодоляване на настоящото дублиране на функциите и насърчаване на икономическа ефективност; да предоставят на Парламента доклад за този одит;

               11.

               В същия дух да развият допълнително практиката на създаване на съвместни технически и логистични служби между институциите с оглед на постигането на икономии от мащаба и на по-голяма ефективност; като първа стъпка да интегрират в обща единна структура различните логистични служби на Комисията и ЕСВД, изпълняващи задачи, свързани с отправянето на ранно предупреждение, оценката на риска и сигурността, чийто обхват включва събития извън Съюза, при които тези служби трябва да си сътрудничат;

               12.

               Заедно с държавите членки да представят възможностите в средносрочен и дългосрочен план за постигане на икономии от мащаба в трети държави чрез координация между дипломатическите служби на държавите членки и ЕСВД, включително по отношение на предоставянето на консулски услуги;

               13.

               Да приемат последователен подход по отношение на председателството на работните групи на Съвета и да сложат край на ротационното председателство на тези групи;

               14.

               В съответствие с член 24 от Договора за Европейския съюз да гарантират, че държавите членки подкрепят активно и безрезервно, в дух на лоялност и взаимна солидарност, външната политика и политиката на сигурност на Съюза и че те се съобразяват с действията на Съюза и подкрепят ЕСВД при изпълнението на нейния мандат;

               15.

               За тази цел да насърчат задълбочаването на сътрудничеството с държавите членки и да разработят система за изготвяне на съвместни политически отчети от страна на делегациите и посолствата;

         Относно „подходящата структура“ за осигуряване на цялостен подход

               16.

               Да се възползват от целия потенциал на Договора от Лисабон, като прилагат цялостен подход, който включва дипломатически и икономически средства и свързани с развитието средства, както и, в крайни случаи и при пълно съблюдаване на Устава на ООН, военни средства, в рамките на общи стратегически насоки за политиката на Съюза, с цел да се защитят и насърчат сигурността и благоденствието най-вече на гражданите на ЕС и гражданите в съседните държави, както и другаде по света; в този контекст да осигурят последователност между краткосрочните и по-дългосрочните мерки; освен това да гарантират, че ЕСВД разполага с необходимия капацитет, за да извършва стратегически анализ и да представя предложения за прилагането на важни нововъведения, които предлага Договорът от Лисабон, например възлагане на изпълнението на определени задачи на групи от държави членки, които разполагат с необходимите способности, и развитие на постоянното структурирано сътрудничество, включително използването на бойни групи;

               17.

               За тази цел да положат допълнителни усилия за изграждането на „подходяща структура“ (например под формата на Съвет за кризи), която да включва структури, свързани с предотвратяването на конфликти, реагирането при кризи, изграждането на мир, съответните инструменти в областта на външната политика, политиката на сигурност и общата политика за сигурност и отбрана и която да осигурява координацията със специализираните по географски райони отдели, делегациите и други тематични отдели, занимаващи се с управлението на кризи, въз основа на концепцията за платформа за кризите; да осигурят цялостна съгласуваност и избягване на дублирането в рамките на ЕСВД; освен това да подобрят междуинституционалната координация и ясното разграничаване на ролите;

               18.

               Да осигурят ефективно и интегрирано планиране и по-бързо вземане на решения по отношение на операциите в рамките на общата политика за сигурност и отбрана, като съчетават съответните капацитети за планиране на Дирекцията за управление на кризи и планиране и на структурата „Способности за планиране и провеждане на граждански операции“; в допълнение към това да създадат постоянна структура за провеждане на операции чрез създаването на постоянен военен оперативен щаб, който е разположен в непосредствена близост със структура за провеждане на граждански операции, с цел да се предостави възможност за ефективното провеждане на военни и граждански операции, като същевременно се съблюдават съответните им йерархични структури;

         Относно реформирането на финансовите процедури за ефективна външна дейност

               19.

               Да използват пълноценно всички възможности за гъвкавост в рамките на Финансовия регламент по отношение на финансовото управление на административните и оперативните разходи, с цел да се разреши на ръководителите на делегациите да делегират в по-голяма степен задачи на своите заместници и на персонала на Комисията, когато обстоятелствата налагат това, като по този начин се улесни управлението и гладкото функциониране на делегациите и се предостави възможност на ръководителите на делегациите да насочат вниманието си към политическите си функции;

               20.

               Да ускорят процедурите за управление на средствата, предназначени за общата външна политика и политика на сигурност, в рамките на Службата за инструментите в областта на външната политика, с цел да се гарантира предприемането на гъвкави и своевременни действия при кризисни ситуации, и по-специално да осигурят, че гражданските операции в рамките на общата политика за сигурност и отбрана се предприемат бързо и ефикасно; в това отношение да разгледат въпроса, дали във Финансовия регламент могат да се въведат промени, без това да намалява степента на надзор;

               21.

               Да увеличат гъвкавостта и способността за реагиране на външната помощ на ЕС, като преразгледат правилата за вземането на решения относно планирането и разходите във връзка с инструментите за външно финансиране;

               22.

               Да подобрят финансовата отчетност чрез въвеждането на прозрачност за всички бюджетни редове, свързани с общата външна политика и политика на сигурност, включително операциите в рамките на общата политика за сигурност и отбрана, специалните представители на ЕС, неразпространението на ядреното оръжие и предотвратяването на конфликти;

         Относно делегациите

               23.

               Да предоставят на ЕСВД по-важна роля при (пре)разпределянето на персонала на Комисията в делегациите на ЕС, с цел да се гарантира, че профилът на служителите и размерът на делегациите на ЕС отразяват стратегическите интереси на Съюза и неговите политически приоритети;

               24.

               Да предприемат необходимите стъпки, за да гарантират, че ръководителите на делегациите на ЕС са назначавани въз основа на техните заслуги и солидни познания за интересите, ценностите и политиките на Съюза, с цел да се осигури, че лицата, които са избрани да изпълняват тези толкова деликатни функции, са мотивирани и предлагат възможно най-висока степен на качество и ефикасност;

               25.

               Да предвидят възможността, по-специално за делегациите, в които броят на служителите на ЕСВД е малък, ръководителят на делегацията да може, в съответствие с член 5, параграф 2 от Решението за ЕСВД, да възлага и на персонала на Комисията задачата да извършва политически анализ и политически отчети;

               26.

               В този контекст да укрепят авторитета на ръководителите на делегациите пред целия персонал, включително персонала на Комисията, и да гарантират, че ръководителят на делегацията е лицето, към което са адресирани всички инструкции, издадени от централата;

               27.

               Да положат сериозни усилия за развитие на възможностите, произтичащи от Решението за ЕСВД и от Договора за ЕС, по-специално като укрепят координационната роля на делегациите, особено в ситуации на криза, и като им предоставят възможността да оказват консулска защита на гражданите на ЕС от държави членки, които нямат представителство в дадена държава; да гарантират, че евентуалните допълнителни задачи не отнемат ресурси от съществуващите политики, институции и приоритети на равнището на ЕС;

               28.

               Като се има предвид, че преобладаващото мнозинство от делегациите на ЕС понастоящем разполагат със звена за контакт по въпросите на правата на човека, да гарантират, че правата на човека и по-специално правата на жените са интегрирани като важен елемент в дейността на всяка делегация и служба на ЕС; освен това да популяризират европейската култура, като се подчертава нейното многообразие; да гарантират, по целесъобразност, че делегациите на ЕС разполагат в рамките на наличния си персонал със служител за връзка с Европейския парламент, чиято задача е да предоставя подходящо съдействие на делегациите на Парламента в трети държави и да извършва справки, въз основа на принципа, че делегациите на ЕС представляват всички институции на ЕС по един и същи начин;

               29.

               Да осигурят освен това, че делегациите разполагат с експертни познания в областите на политиката (напр. изменение на климата, енергийна сигурност, социална политика и политика в областта на труда, култура и др.), които са от значение за отношенията на ЕС с въпросната държава;

               30.

               Да гарантират, че в приложимите случаи във всяка една делегация има аташе по въпросите на сигурността и отбраната, по-специално в случаите, в които делегациите се намират в ситуации на политическа нестабилност, или при приключване на операция или мисия в рамките на общата политика за сигурност и отбрана, с цел да се осигури оперативна приемственост и подходящ контрол върху политическата обстановка;

               31.

               Призовава върховния представител/заместник-председател да възложи извършването на преглед на договореностите и изискванията в областта на сигурността в делегациите на ЕС в чужбина, с цел да се увери, че решенията, свързани със сигурността, се вземат от ЕСВД, а не от външни доставчици на услуги в областта на сигурността;

         Относно прилагането на Декларацията относно политическата отчетност

               32.

               В съответствие с четиристранното споразумение, постигнато в Мадрид през юни 2010 г., да осигурят пълното и ефективно прилагане на задължението по член 36 от Договора за ЕС за надлежно вземане предвид на възгледите на Европейския парламент, например посредством активни и систематични консултации със съответната комисия на Парламента преди приемането на стратегии и мандати в областта на ОВППС/ОПСО.

               33.

               Да гарантират пълно политическо отчитане от страна на делегациите на Съюза пред ключови титуляри на мандатна длъжност в Парламента в условията на регулиран достъп;

               34.

               Да гарантират в съответствие с член 218, параграф 10 от ДФЕС, че Парламентът получава незабавно изчерпателна информация на всички етапи от процедурата за договаряне на международни споразумения, включително за споразуменията, сключени в областта на ОВППС;

               35.

               В съответствие с положителния опит, свързан с явяването на новоназначените ръководители на делегации и специални представители на ЕС пред комисията по външни работи преди встъпването им в длъжност, да разширят обхвата на тази практика, като включат в нея и новоназначените ръководители на мисии и операции в рамките на ОПСО;

               36.

               Да гарантират, че след като бъдат назначени от върховния представител/заместник-председател и преди да встъпят в длъжност, новите ръководители на делегации са официално потвърдени от съответната комисия на Парламента;

               37.

               Да провеждат системен обмен със съответната комисия на Парламента преди всяко заседание на Съвета по външни работи и да докладват пред тази комисия след всяко заседание на Съвета;

         Относно обучението и консолидирането на колективен дух сред европейските дипломатически представители

               38.

               Да насърчават съвместното обучение и други конкретни мерки за консолидиране на колективен дух сред членовете на персонала на ЕСВД, които имат различен дипломатически, културен и институционален опит, и да разгледат възможността за провеждане на съвместни инициативи за обучение на персонала на ЕСВД и националните дипломати като част от тяхното постоянно професионално развитие;

               39.

               В този дух да преразгледат съответните съществуващи програми за обучение и образование на равнището на ЕС и на национално равнище с оглед на тяхното консолидиране успоредно със съществуващия Европейски колеж по сигурност и отбрана;

         Относно базата за набиране на персонал

               40.

               Да продължат и активизират своите усилия за постигане на по-добър баланс между половете, като се спазват критериите за заслуги и компетентност; да подчертаят значението на постигането на баланс на равнището на ръководителите на делегациите и другите ръководни длъжности; докато разработват план за действие, да въведат преходни мерки, които биха включвали менторски програми, специално обучение и работна среда, съвместима със семейния живот, с цел да се насърчи участието на жените и да се преодолеят структурните пречки пред дипломатическите им кариери;

               41.

               Да предприемат всички необходими мерки, за да осигурят географско равновесие сред ръководните длъжности и при всички други степени и длъжности, с цел да се благоприятства и насърчи политическата съпричастност към ЕСВД от страна както на длъжностните лица, така и на държавите членки, както се изисква от член 6, параграфи 6 и 8 от Решението за ЕСВД;

               42.

               Като се има предвид, че е постигната целта една трета от служителите да бъдат наети от държавите членки, да гарантират, че персоналът от националните министерства не е концентриран на равнището на ръководните длъжности, като по този начин предоставят възможност за професионално развитие за всички, и да насочат понастоящем вниманието си към наемането на нови служители на ЕС на работа на безсрочни договори; да проучат също така в това отношение възможностите за националните дипломати, работещи в ЕСВД, да кандидатстват за постоянни длъжности в рамките на Службата;

               43.

               С цел да развият истински европейски колективен дух и да гарантират, че Службата преследва единствено общите европейски интереси, да окажат съпротива на всички опити от страна на държавите членки за намеса в процеса на набиране на персонала на ЕСВД; като се има предвид, че преходният период вече е приключил, да осигурят, че ЕСВД може да разработи собствена и независима процедура за набиране на персонал, която е достъпна и за длъжностните лица от всички институции на ЕС и за кандидатите отвън чрез конкурси на общо основание;

               44.

               Да разгледат по-специално, с оглед на специалната роля на Европейския парламент при определянето на целите и основните решения в областта на общата външна политика и политика на сигурност, правомощията на Парламента в качеството му на бюджетен орган, неговата роля при упражняването на демократичен контрол върху външната политика, както и поддържането от него на външни парламентарни отношения, възможността длъжностните лица от Европейския парламент да могат да кандидатстват за длъжности в ЕСВД на равна нога с длъжностните лица от Съвета и Комисията от 1 юли 2013 г. нататък;

               45.

               Да осигурят, че ЕСВД разполага с подходящото съчетание от умения, за да може да предприема действия в отговор на конфликти, по-специално чрез развитие на уменията в областта на посредничеството и диалога;

         В по-дългосрочен план:

               46.

               Призовава, в контекста на провеждането на бъдещ Конвент, допълнителното развитие на ОВППС/ОПСО и на ролята на ЕСВД, включително промяна на наименованието, да бъдат включени в дневния ред;

         o
   o o

               47.

               Възлага на своя председател да предаде настоящата препоръка на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност/заместник-председател на Комисията, на Съвета, на Комисията, както и на правителствата и парламентите на държавите членки.

      (1)  ОВ C 210, 3.8.2010 г., стр. 1.


title: Препоръка на Съвета от 11 юли 2017 година — относно националната програма за реформи на Унгария за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2017 г.

text:
               9.8.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 261/71

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 11 юли 2017 година
   относно националната програма за реформи на Унгария за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2017 г.
   (2017/C 261/16)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 16 ноември 2016 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Унгария не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)

               Докладът за Унгария за 2017 г. беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Унгария в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, приети през предходните години, както и напредъкът на Унгария по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)

               На 2 май 2017 г. Унгария представи своята национална програма за реформи за 2017 г. и своята програма за конвергенция за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (5)

               Спрямо Унгария понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за конвергенция за 2017 г. правителството планира номиналният дефицит да се влоши от 1,8 % през 2016 г. до 2,4 % през 2017 г. и през 2018 г., а след това постепенно да се подобри до 1,2 % от БВП до 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,7 % от БВП до 2016 г. и ревизиран на 1,5 % от БВП към 2017 г. — се очаква да бъде постигната до 2020 г. При все това въз основа на преизчисленото (4) структурно салдо средносрочната бюджетна цел не може да бъде постигната през времевия хоризонт на програмата. Според програмата за конвергенция съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне постепенно до около 61 % до края на 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен, което създава рискове за изпълнението на целите по отношение на дефицита.

               (6)

               В програмата за конвергенция за 2017 г. се посочва, че въздействието върху бюджета на извънредния приток на бежанци и на мерките, свързани със сигурността, през 2016 г. и 2017 г. е значително и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2015 г. възлизат на 0,04 % от БВП по отношение на извънредния приток на бежанци и няма допълнителни допустими разходи във връзка с бежанските потоци през 2016 г. По отношение на свързаните със сигурността мерки допустимите допълнителни разходи възлизат на 0,04 % от БВП през 2016 г. През 2017 г. не се очаква по-нататъшно увеличение на разходите поради извънредния приток на бежанци, а допълнителното отражение върху бюджета на свързаните със сигурността мерки понастоящем се оценява на 0,14 % от БВП. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци, както и сериозната терористична заплаха са необичайни събития, тяхното въздействие върху публичните финанси на Унгария е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2016 г. бе намален, за да се вземат под внимание допълнителните разходи, свързани със сигурността. Що се отнася до 2017 г., през пролетта на 2018 г. ще бъде направена окончателната оценка, включително относно допустимите суми, въз основа на наблюдаваните данни, предоставени от унгарските органи.

               (7)

               На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Унгария да постигне годишна фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. има риск от значително отклонение от това изискване през 2017 г.

               (8)

               През 2018 г., с оглед на фискалното си положение, и по-специално на равнището на дълга, Унгария се очаква да се коригира допълнително за постигане на своята средносрочна бюджетна цел за структурен дефицит от 1,5 % от БВП. Според общоприетата корекционна матрица съгласно Пакта за стабилност и растеж тази корекция означава изискване за номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи (5), който не превишава 2,8 % през 2018 г. Това ще съответства на структурна корекция в размер на 1,0 % от БВП. При непроменена политика има риск от значително отклонение от това изискване през 2018 г. В същото време Унгария се очаква да спази правилото за дълга през 2017 г. и 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че ще са необходими допълнителни мерки, считано от 2017 г., за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Съгласно предвиденото в Регламент (ЕО) № 1466/97 обаче оценката на бюджетните планове и резултатите следва да взема предвид бюджетното салдо на държавите членки с оглед на цикличните условия. Както се припомня в съобщението на Комисията, придружаващо тези специфични за отделните държави препоръки, в оценката на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да се вземе предвид целта за постигане на фискална позиция, която допринася както за укрепване на протичащото в момента възстановяване, така и за осигуряване на устойчивостта на публичните финанси на Унгария. В този контекст Съветът отбелязва, че Комисията възнамерява да извърши цялостна оценка в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, по-специално в условията на икономическия цикъл в Унгария.

               (9)

               Конкурентоспособността и потенциалът за растеж на Унгария са възпрепятствани от ниските частни инвестиции и ниската производителност. Факторите с неблагоприятно въздействие върху стопанската среда и корпоративните инвестиции са свързани по-специално със слабости по отношение на институционалното функциониране и управление. Честите промени в регулаторната и данъчната среда са една от най-големите пречки пред извършването на стопанска дейност в Унгария с недостатъчно участие на заинтересованите страни и основано на факти определяне на политиките. Регулаторните пречки в сектора на услугите също ограничават динамиката на пазара и възпрепятстват инвестициите. Ограничителните разпоредби, включително в сектора на търговията на дребно, ограничават конкуренцията в сектора на услугите и оказват натиск върху бизнес климата.

               (10)

               Общото съотношение между данъците и БВП на Унгария продължава да е значително над това на нейните регионални партньори и все още има предизвикателства в данъчната система. Правителството намали социалноосигурителните вноски на работодателите с 5 процентни пункта през 2017 г., а за 2018 г. е планирано допълнително намаление от 2 процентни пункта. Тази мярка доведе до значително намаляване на данъчната тежест за лицата с ниски доходи, но тя продължава да е висока. Това се отнася най-вече за лицата с ниски доходи без деца, за които данъчната тежест все още е сред най-високите в Съюза. Данъчната система продължава да е сложна. Независимо от низходящата тенденция от 2013 г. насам секторните данъци — някои от които продължават да имат силно изкривяващ ефект — все още усложняват данъчната система и отслабват доверието на инвеститорите. Сложността и несигурността на данъчната система — свързана с високи разходи за спазване на изискванията и административна тежест — продължават да влияят отрицателно върху доверието на инвеститорите в Унгария.

               (11)

               Слабостите в институционалната ефективност оказват натиск върху бизнес климата и намаляват потенциала за растеж на икономиката. По-специално, въпреки последните подобрения и изменението на Закона за обществените поръчки, напредъкът по засилване на прозрачността и конкуренцията в областта на обществените поръчки продължава да е ограничен. Настоящата стратегия за електронните обществени поръчки е здрава основа за подобряване на прозрачността, но нейното прилагане и въздействие върху ефективността и прозрачността трябва да бъдат наблюдавани. Корупционните рискове остават високи, като оказват неблагоприятно въздействие върху бизнес климата. Има значителни пропуски по отношение на мерките, предприети за решаване на проблема. Унгария е засегната също така от закъснения в изпълнението на своята стратегия за електронни обществени поръчки. Това забавя навременното въвеждане на електронните обществени поръчки в Унгария, което е от решаващо значение за засилване на прозрачността и повишаване на конкуренцията.

               (12)

               Положението в сектора на услугите, включително търговията на дребно, все още е особено голямо предизвикателство в Унгария. През изминалата година правителството продължи да се намесва на пазари, които преди са били отворени за конкуренция, и прие по-строги изисквания за пътническите транспортни услуги, извършвани от независими спедиторски центрове. Правителството не е предприело съществени стъпки за облекчаване на регулаторната среда в сектора на услугите, по-специално по отношение на търговията на дребно, публичните служби за управление на отпадъци, печата и разпространението на учебници или мобилните системи за плащане. В сектора на търговията на дребно липсват ясни насоки относно издаването на разрешения за откриване на нови магазини с площ над 400 m2. Това утежнява липсата на прозрачност и предвидимост в сектора. Регулаторните пречки, които все още са налице в сектора на услугите, включително в сектора на търговията на дребно, ограничават динамиката на пазара и възпрепятстват инвестициите, като същевременно създават несигурност за инвеститорите, по-конкретно за международните инвеститори.

               (13)

               В подкрепа на конкурентоспособността и потенциала за растеж на Унгария в средносрочен план от ключово значение ще бъдат структурните реформи за стимулиране на инвестициите в човешки капитал, особено в областта на образованието и здравеопазването, както и да продължи подобряването на функционирането на пазара на труда. Укрепването на социалната справедливост също ще бъде от съществено значение за постигането на по-приобщаващ растеж.

               (14)

               Резултатите от предоставянето на основни умения продължават да са ниски спрямо международните стандарти. Проучването на образователните системи по линия на Програмата за международно оценяване на учениците на ОИСР (PISA) от 2015 г. показа значително влошаване на резултатите, а влиянието на социално-икономическия произход на учениците върху резултатите в сферата на образованието е едно от най-високите в Съюза. Въздействието на вида училище върху резултатите в сферата на образованието е много голямо. Намаляването на учебните часове по природни науки в професионалните гимназии от 2016 г. вероятно ще увеличи изоставането на уменията в сферата на науките в Унгария. Делът на преждевременно напускащите училище е в застой през последните 5 години и продължава да е особено висок сред ромите. Разпределението на учениците в неравностойно положение между училищата е неравномерно и ромските деца все по-често посещават училища и класове с преобладаващо ромско присъствие. Въведени са мерки за подкрепа на обучението на преподавателите, образованието в ранна детска възраст и завършването на училище, както и за борба с преждевременното напускане на училище сред ромите. Въпреки че са предприети мерки за преодоляване на сегрегацията, те не са достатъчно всеобхватни и системни, за да се справят с предизвикателството. Нарастващото търсене на висококвалифицирана работна сила не съответства на достатъчно голяма група кандидати за висше образование и равнището на завършилите образователната степен е недостатъчно. Изменението на Закона за висшето образование, прието през 2017 г., може да доведе до допълнително влошаване на положението.

               (15)

               Пазарът на труда се развива благоприятно през последните години и безработицата е отново на равнището си отпреди кризата. Заетостта достигна исторически високи равнища благодарение на създаването на работни места в частния сектор и по линия на програмата за заетост в обществения сектор, който все още провежда най-мащабната активна политика на пазара на труда в Унгария с над 200 000 участници. През последните години бяха приети набор от мерки за улесняване на прехода от програмата към първичния пазар на труда. При все това тя все още не е достатъчно целенасочена, а ефективността ѝ при реинтеграцията на участниците на отворения пазар на труда продължава да бъде ограничена. В същото време някои сектори са изправени пред нарастващ недостиг на работна ръка. Други активни политики на пазара на труда са в процес на укрепване, отчасти с подкрепата на средства на Съюза, но са необходими допълнителни усилия за улесняване на прехода към първичния пазар на труда по ефективен начин. Системата за профилиране на безработните функционира, но все още не е напълно ефективна. Разликата в заетостта между половете нараства през последните години и отражението на родителството върху заетостта при жените е сред най-високите в Съюза. Участието на пазара на труда е засегнато от сравнително слабите резултати в областта на здравеопазването и от неравния достъп до здравеопазване. Участието на социалните партньори в разработването на политиките е ограничено.

               (16)

               Някои показатели за бедност намаляха до равнищата си от преди кризата, но все още са над средните за Съюза. Бедността сред децата и ромите продължава да е особено висока, макар и да намалява. Значителна част от ромите, които работят, са наети в рамките на програмата за заетост в обществения сектор. Тяхната ефективна интеграция на отворения пазар на труда все още е ограничена до този момент.

               (17)

               Адекватността и обхватът на социалното подпомагане и на обезщетенията за безработица са ограничени. Продължителността на обезщетенията за безработица все още е най-ниската в Съюза (3 месеца) — под средното време, необходимо на лицата, търсещи работа да намерят такава. През 2015 г. реформата на социалното подпомагане опрости системата за социална сигурност, но тя не изглежда да гарантира еднакви условия на живот и предоставя минимално адекватно равнище за нуждаещите се. Що се отнася до обезщетенията, управлявани от общините, има значителна свобода на действие по отношение на критериите за допустимост и равнището на правата, което създава несигурност за бенефициерите. Обезщетението за минимален доход е замразено на ниско равнище, но органите на Унгария планират постепенно да увеличат равнището на целевите парични обезщетения през идните години. Три от тези обезщетения вече бяха леко увеличени през 2017 г. Допълнителни целенасочени мерки биха спомогнали за облекчаване на материалните лишения на групите в най-неравностойно положение, по-специално децата и ромите.

               (18)

               В рамките на европейския семестър за 2017 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2017 г., на националната програма за реформи за 2017 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Унгария през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите национални решения.

               (19)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2017 г., като становището (6) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Унгария да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.

               Да положи значително фискално усилие през 2018 г. в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, като отчита необходимостта от укрепване на текущото възстановяване и осигурява устойчивост на публичните финанси на Унгария.

               2.

               Да приключи намаляването на данъчната тежест за лицата с ниски доходи и да опрости данъчната структура, по-специално чрез намаляване на секторните данъци с най-силно изкривяващ ефект. Да укрепи прозрачността и конкуренцията в областта на обществените поръчки чрез прилагането на всеобхватна и ефективна система за електронно възлагане на обществени поръчки и да укрепи рамката за борба с корупцията. Да укрепи регулаторната предвидимост, прозрачността и конкуренцията, по-специално в сектора на услугите, и в частност в търговията на дребно.

               3.

               Да насочи по-добре програмата за заетост в обществения сектор към лицата, които са най-отдалечени от пазара на труда, и да предостави ефективна подкрепа за търсещите работа, за да се улесни преходът към пазара на труда, включително чрез засилване на активните политики на пазара на труда. Да предприеме мерки за подобряване на резултатите в сферата на образованието и за увеличаване на участието на групите в неравностойно положение, в частност ромите, в приобщаващо общо образование. Да подобри адекватността и обхвата на социалното подпомагане и на продължителността на обезщетенията за безработица.

      Съставено в Брюксел на 11 юли 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         T. TÕNISTE

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (3)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (4)  Структурното салдо, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата за конвергенция по общоприетата методика.

      (5)  Нетните разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал на националното финансиране се разсрочва в рамките на 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

      (6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Латвия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2014 г.

text:
               29.7.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 247/63

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 8 юли 2014 година
   относно националната програма за реформи на Латвия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2014 г.
   2014/C 247/12
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета по икономическа политика,
   Като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, която стратегия се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие въз основа на предложенията на Комисията препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. — решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на конкретните препоръки за отделните държави.

               (4)

               На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Латвия за 2013 г. и даде становището си относно програмата за конвергенция на Латвия за периода 2012—2016 г.

               (5)

               На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2014 г. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Латвия не бе посочена сред държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (6)

               На 20 декември 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (7)

               На 29 април 2014 г. Латвия представи своята национална програма за реформи за 2014 г., а на 30 април 2014 г. — своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за стабилност за 2014 г., е постепенно намаляване на номиналния дефицит и запазване на структурния баланс, който съответства на средносрочната цел, когато се взема предвид разрешеното отклонение от средносрочната цел, свързано с въздействието на реформата на пенсионната система. В рамките на програмата за стабилност средносрочната цел бе изменена от - 0,5 % до - 1,0 %, като новата цел отразява целите на Пакта за стабилност и растеж. Планираното развитие на номиналното салдо в програмата за стабилност предполага постепенно влошаване на (преизчисленото) структурно салдо, макар и все още в рамките на маржа, разрешен при прилагането на реформата на пенсионната система. Като се вземе предвид позволеното отклонение от средносрочната цел, планираният структурен дефицит е в съответствие с изискването на Пакта за стабилност и растеж до 2016 г. Независимо от това планираното увеличение на преизчисления структурен дефицит през 2017 г. води до отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел. Като цяло бюджетната стратегия, посочена в програмата за стабилност, е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Държавният дълг продължава да бъде доста под 60 % от БВП през целия програмен период, като до 2017 г. ще намалее на 31 % от БВП. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, който не беше официално подкрепен от нито една независима институция, е реалистичен. Икономическият растеж се очаква да остане около 4 % годишно за целия период на програмата, а прогнозираните увеличения на цените са умерени.

               (9)

               В бюджетния сценарий на програмата за стабилност се предвижда рязък спад в дела на държавните приходи и разходи в рамките на БВП, което е отражение на няколко мерки за намаляване на приходите на фона целенасочени мерки за ограничаване на разходите. Нарастващите искания за разходи в няколко области на политиката представляват риск за предвиденото в програмата за стабилност намаление на разходите. Прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. показва, че макар бюджетната политика през 2014 г. да е в съответствие с изискването на Пакта за стабилност и растеж, налице е риск от отклонение през 2015 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че през 2014 г. отклонението на структурния дефицит от средносрочната цел отразява въздействието на реформата на пенсионната система, като в същото време от 2015 г. нататък съществува риск от отклонение от плана за корекции.

               (10)

               Латвия предприе стъпки за намаляване на данъчната тежест за лицата с нисък доход и за семействата с лица на тяхна издръжка, както и за укрепване на данъчното облагане върху собствеността и екологичните данъци, но размерът и замисълът на тези данъци не оказва влияние в достатъчна степен върху поведението на икономическите оператори, като все още са налице някои вредни за околната среда субсидии. Въпреки че органите постигнаха известен напредък в подобряването на спазването на данъчното законодателство и намаляването на дела на недекларираната икономическа дейност, по-специално чрез подобряване на оценката на риска и по-строги санкции срещу измамно поведение, все още са налице трудности, свързани с борбата срещу данъчните измами и укриването на данъци. По-специално, въпреки че приходите от данъци върху потреблението представляват значителна част от общото данъчно облагане, налице е допълнителен потенциал за тяхното увеличение, ако се подобри спазването на данъчното законодателство.

               (11)

               Въпреки първоначалния амбициозен план за реформа на висшето образование Латвия не е постигнала напредък в създаването на международно одобрена система за акредитиране, плановете за въвеждане на нов модел за финансиране са предвидени индикативно за 2016 г., консолидирането на институциите за висше образование намаля, ограниченията, свързани с използването на чужди езици, останаха непроменени. Това се случва въпреки наличието на значителен потенциал за реформиране на системата на висшето образование, която е прекалено голяма по обем предвид намаляването на населението, разполага с твърде много различни учебни програми и е недостатъчно привлекателна а чуждестранни студенти и преподавателски персонал. Резултатите от първата независима оценка на научноизследователските институции показват, че 21 % от заетите в еквивалент на пълно работно време учени работят за онези 10 % от оценените институции, които могат се считат за изследователски центрове на високо международно равнище. Освен това през 2012 г. интензитетът на Латвия по отношение на научните изследвания и развойната дейност беше едва 0,66 % от БВП, което не позволява постигането на целта от стратегията „Европа 2020“, а именно отделяне на 1,5 % от БВП за научни изследвания и развойна дейност.

               (12)

               Латвия е постигнала напредък в борбата с безработицата, която намаля значително. Въпреки това младежката безработица е все още относително висока и е налице необходимост от мерки за информиране на нерегистрираните и неактивни на пазара на труда младежи. Въпреки че Латвия взе мерки за коригиране на несъответствията между предлаганите умения и търсенето на пазара на труда, както и на качеството на професионалното образование, все още трябва да се обърне внимание, по-специално на подобряването на качеството на чиракуването и на разработването на цялостно професионално ориентиране. Активните политики на участие на пазара на труда имат все още ограничен обхват и разчитат в прекалено голяма степен на обществени поръчки за строителство.

               (13)

               Бедността сред населението на трудова възраст продължава да бъде много висока в Латвия. Латвия предприе някои стъпки за реформа на социалното подпомагане и завърши мащабна оценка на системата за социална сигурност, като осигури стабилна основа за реформи, основаващи се на обективни данни. Тя значително увеличи различни обезщетения, свързани с деца, и повиши праговете на необлагаемите лични доходи за лицата на издръжка. При все това ефективността на социалната закрила с оглед на намаляването на бедността продължава да бъде незадоволителна, а разработването на ефективна социалноосигурителна система продължава да бъде предизвикателство. Като цяло голяма част от населението е застрашена от бедност или социално изключване и това се отнася в още по-голяма степен за децата. Семействата с деца, безработните, хората с увреждания и хората, живеещи в селски райони, са изложени на особено висок риск от бедност и социално изключване. В Латвия разходите за социална закрила като процент от БВП са най-ниските в Съюза. Достъпът до здравеопазване е възпрепятстван от високите разходи, включително преките плащания от страна на пациентите и преобладаващите неофициални плащания, в резултат на което нуждите на голяма част от населението от здравни грижи остават неудовлетворени. Има възможности за подобрение, за повишаване на ефикасността на системата, за осигуряване на рентабилно финансиране и насърчаване на превантивни дейности.

               (14)

               Латвия постигна известен напредък в отварянето на своя пазар на електроенергия за конкуренция и в началото на 2015 г. процесът ще обхване сектора на домакинствата. През юни 2013 г. Латвия се присъедини към сключването на регионалния скандинавско-балтийски северен общ пазар за електричество. Необходимо е допълнително укрепване на връзките с енергийния пазар на ЕС, тъй като в момента Латвия зависи от вноса, а трансграничната електрическа връзка с Естония е много често претоварена. Развитието на инфраструктурата е от съществено значение и Латвия е изправена през значителни предизвикателства за преодоляване на недостатъците на инфраструктурата. Беше постигнат известен напредък и в сектора на природния газ, тъй като Парламентът одобри изменения на Закона за енергетиката, в който е заложено постепенното отваряне на пазара на газ от април 2014 г.; пълното отваряне на пазара обаче беше отложено до 2017 г. Латвия представи балансирана комбинация от политически мерки, насочени към икономии на енергия за основните сектори на икономиката, и в близките години над 70 % от икономиите на енергия ще бъдат генерирани в сградния сектор. Все пак ефективността в транспорта, сградите и отоплителните системи трябва още да се подобри.

               (15)

               Латвия предприе съществени действия за подобряване на капацитета в съдебната система, за намаляване на броя на висящите дела с натрупани закъснения и за съкращаване на продължителността на процедурите. Въпреки това многото забавяния на съдебни дела все още представляват заплаха за бизнеса и реформите, насочени към подобряването на ефикасността и качеството на съдебната система, трябва да бъдат завършени, включително във връзка с несъстоятелността, уреждането на спорове и арбитража. Латвия предложи амбициозни реформи в публичната администрация, но тяхното прилагане е бавно и не включва местните власти, а реформата на държавните предприятия се забави значително. Необходими са изменения на Закона за конкуренцията, за да се даде на Съвета по конкуренция по-голяма институционална и финансова независимост с цел да се намесва ефективно в борбата с действия на публични и частни органи, които ограничават конкуренцията.

               (16)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Латвия. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Латвия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

               (17)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (18)

               В контекста на европейския семестър Комисията извърши и анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът издаде конкретни препоръки, отправени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Латвия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Латвия да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

               1.

               Да запази стабилна бюджетна позиция през 2014 г. и да укрепи бюджетната стратегия от 2015 г., като се гарантира, че отклонението от средносрочната цел остава ограничено до въздействието на реформата на пенсионната система. Да продължи усилията за допълнително намаляване на данъчната тежест върху хората с ниски доходи в контекста на промяната към по-благоприятни за растежа данъци върху недвижимото имущество и за опазване на околната среда и чрез повишаване на степента на спазване на данъчното законодателство.

               2.

               Да напредне по прилагането на реформата на висшето образование, по-специално чрез създаването на независима агенция за акредитиране и финансов модел, който възнаграждава качеството. Да предостави професионална ориентация на всички образователни нива, да подобри качеството на професионалното образование и обучение, включително като подсили чиракуването, да напредне по отношение на пригодността за заетост на младите хора, включително чрез въвеждането на мерки за информиране за нерегистрирани младежи, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Да предприеме стъпки за по-интегрирана и всеобхватна система за научни изследвания чрез съсредоточаване на финансирането върху научноизследователски институции, които са конкурентоспособни на международно равнище.

               3.

               Да реформира социалното подпомагане и неговото финансиране, като освен това осигури по-добро покритие, подходящ размер на обезщетенията, укрепени мерки за активизиране и целенасочени социални услуги. Да разшири обхвата на политиките за активно участие на пазара на труда. Да подобри икономическата ефективност, качеството и достъпността на системата за здравеопазване.

               4.

               Да ускори разработването на връзки за газ и електричество със съседните държави членки с цел разнообразяване на енергийните източници и насърчаване на конкурентоспособността чрез подобряване на интеграцията на балтийските енергийни пазари. Да продължи усилията си за по-нататъшно увеличаване на енергийната ефективност в транспорта, сградите и отоплителните системи.

               5.

               Да довърши реформите в съдебната система, включително продължаващата реформа относно несъстоятелността, арбитража и медиацията, за да се гарантира правна среда, която е благоприятна за бизнеса и потребителите. Да напредне по реформите на публичната администрация, включително като изпълни реформата на управлението на държавните предприятия и подобри институционалната и финансовата независимост на Съвета по конкуренцията.

      Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

            За Съвета

            Председател

         P. C. PADOAN

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (3)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 47.

      (4)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (OВ L 306, 23.11.2011 г., стp. 25).

      (5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

      (6)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.


title: Препоръки за най-добри практики по отношение на елементи от сертификата за крайна употреба на Общността, по които беше постигнато съгласие в работна група Стоки с двойна употреба на  31 октомври 2008 г. и бяха взети под внимание от Комитета на постоянните представители на 23 декември 2008 г. , които да се предоставят при необходимост надлежно подписани и подпечатани, от износителите, подаващи пред националните органи заявление за разрешение за износ на изделия с двойна употреба (вж. член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1334/2000 на Съвета)

text:
               16.1.2009

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 11/1

         Препоръки за най-добри практики по отношение на елементи от сертификата за крайна употреба на Общността, по които беше постигнато съгласие в работна група „Стоки с двойна употреба“ на 31 октомври 2008 г. и бяха взети под внимание от Комитета на постоянните представители на 23 декември 2008 г., които да се предоставят при необходимост надлежно подписани и подпечатани, от износителите, подаващи пред националните органи заявление за разрешение за износ на изделия с двойна употреба (вж. член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1334/2000 на Съвета)
   (2009/C 11/01)