               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 20.5.2020
            COM(2020) 508 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Гърция за 2020 година и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Гърция за 2020 година

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Гърция за 2020 година и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Гърция за 2020 година

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 17 декември 2019 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който Гърция е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната.

               (2)Докладът за Гърция за 2020 г.
                  3
                беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бе оценен напредъкът на Гърция в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г.
                  4
               , последващите действия във връзка с препоръките, отправени през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В доклада беше включен и задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 26 февруари 2020 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Гърция са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално, установените дисбаланси са свързани с големия публичен дълг, високото равнище на необслужваните кредити в счетоводните баланси на банките и външния сектор, в контекста на все още ниския потенциал за растеж и високата безработица.

               (3)На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има значителни последици в Европейския съюз. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение
                  5
               , в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

               (4)Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

               (5)На 20 март 2020 г. Комисията прие Съобщение относно задействането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  6
               . Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики във времена на сериозен икономически спад. В своето съобщение Комисията излага пред Съвета становището си, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на разпространението на COVID-19 настоящите условия позволяват задействането на клаузата. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Задействането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективната част на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

               (6)Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, интегрирайки наред с другото зеления преход и цифровата трансформация и вадейки всички поуки от кризата.

               (7)Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага единният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантират обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на единния пазар, трябва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от готовност за действие при кризи в здравната система, като тази готовност включва по-специално подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи. Тези елементи са изключително важни за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

               (8)Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби
                  7
               , предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната година 2020—2021 държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Гърция се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на хората и секторите, които са в най-затруднено положение.

               (9)Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията да бъде неравномерно в различните гръцки региони поради различните модели на специализация, по-специално в регионите, зависещи в голяма степен от туризма, и в по-общ план стопанските дейности, за които е необходим пряк контакт с потребителите. Това води до съществен риск регионалните различия в Гърция да се засилят, като се задълбочи вече наблюдаваната тенденция за увеличаване на различията между столицата и, по-специално, островните и планинските региони, които допълнително се засилиха през годините на финансовата криза. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на сближаване между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

               (10)На 30 април 2020 г. Гърция представи своята национална програма за реформи за 2020 г. и своята програма за стабилност за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (11)Понастоящем по отношение на Гърция се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга.

               (12)В своята програма за стабилност за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши от излишък в размер на 1,5 % от БВП през 2019 г. до дефицит от 4,7 % от БВП през 2020 г. Предвижда се дефицитът да намалее до 0,2 % от БВП през 2021 г. След намалението, достигнало 176,6 % от БВП през 2019 г., съгласно програма за стабилност за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 188,8 %. Налице са специфични за държавата рискове, които са в основата на бюджетните прогнози, а именно висящите съдебни спорове, както и задълженията за предоставяне на обществена услуга. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с високата степен на несигурност, породена от пандемията от COVID-19.

               (13)В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Гърция прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен лица и сектори. Съгласно програмата за стабилност за 2020 г. тези бюджетни мерки възлязоха на 5,4 % от БВП. Тези мерки включват временна икономическа подкрепа за работещите на заплата, самостоятелно заетите лица, едноличните фирми и някои свободни професии, засегнати от пандемията, изплащане на възстановими аванси на предприятия с намален оборот, плащане на социалноосигурителни вноски за служители, чиито трудови договори са били временно спрени, отлагане на плащането на данъци и вноски за социално осигуряване, в това число схеми за разсрочено плащане с продължителност от поне три месеца за всички дружества, за самостоятелно заетите лица и за работещи на заплата, засегнати от пандемията от коронавируса, лихвена субсидия по заеми за малки и средни предприятия и по-големи разходи за здравеопазване. Освен това Гърция обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за подпомагане на ликвидността на предприятията. Тези мерки включват предоставяне на парично обезпечение в подкрепа на банковото кредитиране, разпределено чрез Hellenic Development Bank. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. обаче всички отсрочени данъци също се считат за мерки за ликвидност без отрицателно въздействие върху бюджета през 2020 г. Като цяло предприетите от Гърция мерки са в съответствие с насоките, изложени в Съобщението на Комисията относно координирани икономически мерки в отговор на пандемията от COVID-19. Цялостното прилагане на тези мерки, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни фискални позиции в средносрочен план, когато икономическите условия позволяват това да се случи, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

               (14)Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменена политика се предвижда дефицитът на Гърция по консолидирания държавен бюджет да бъде 6,4 % от БВП през 2020 г. и 2,1 % през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне 196,4 % от БВП през 2020 г. и 182,6 % през 2021 г.

               (15)На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, вследствие на неспазването от страна на Гърция на правилото за дълга и планираното от Гърция нарушение на прага на дефицита в размер на 3 % от БВП през 2020 г. Като цяло анализът показва, че критерият за дълга, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, е изпълнен, докато критерият за дефицита не е изпълнен.

               (16)Що се отнася до пандемията на COVID-19, своевременният отговор и прилагането на ограниченията в Гърция изглеждат ефикасен начин на действие, ако се съди по сравнително малкия брой заразени, потвърден до момента. Очаква се обаче икономическите последици от кризата, предизвикана от COVID-19, да бъдат сериозни, тъй като в сравнение с други държави членки Гърция разчита в голяма степен на туризма и транспорта. В Гърция туризмът може да загуби голяма част от приходите в сравнение с 2019 г. Туризмът е най-важната експортна услуга на гръцката икономика и представлява 45 % от износа на услуги. Освен това се очаква корабоплаването, което представлява 40 % от износа на услуги, също да бъде засегнато от спада в търсенето, тъй като световната търговия се забавя поради пандемията. Поради мерките за изолация в домашни условия, по-ниските разполагаеми доходи и по-голямата безработица се очаква вътрешното търсене да се свие значително.

               (17)Срещу разпространението на пандемията от COVID-19 Гърция задейства своя национален план при пандемия и бързо въведе редица безпрецедентни мерки, включително строга карантина и социално дистанциране, особено за лицата, за които има съмнения, че са имали контакт с вирусоносители. Органите приеха широк набор от мерки за смекчаване на икономическото и социалното въздействие, възлизащи на до 10,5 % от БВП през 2020 г. Мерките включват 5 % от БВП фискални мерки, чието отражение върху бюджета е 3,7 % от БВП, и допълнителни 1,9 % от БВП за временно отсрочване на данъци и парично обезпечение в полза на търговските банки, които биха могли да отпуснат до 3,6 % от БВП допълнителни нови заеми. Общественото здравеопазване получи еднократна помощ от 273 милиона евро, която ще покрие, например, наемането на 2 000 души допълнителен здравен персонал, закупуването на свързани със здравето оборудване и консумативи, както и за засилен контрол.

               (18)За ефективното справяне с пандемията от COVID-19, трябва да бъдат подобрени капацитетът, достъпността и устойчивостта на здравеопазването. Преките плащания за частни здравни услуги и неофициалните плащания, които са тясно свързани с неефективното управление на болниците, все още са големи. Това води до неравенства. Достъпът продължава да бъде проблем, а неудовлетворените по собствена преценка потребности от здравни грижи са сред най-големите в ЕС, като се наблюдават сериозни различия в зависимост от доходите и трудовия статус. Доплащанията не са достатъчно обвързани с имущественото състояние, за да се защитят уязвимите групи. Проблемът се изостря от свръхпредлагането, а оттук и свръхпотреблението на често прекомерно скъпи лекарства. За да се справи с този проблем, Гърция провежда амбициозна реформа на първичната медицинска помощ, за да осигури достъп до основни качествени услуги в краткосрочен план и изгради цялостна система, основана на направления, за цялото население в дългосрочен план. Първите признаци показват, че този подход е от възлово значение за защита на гражданите и ограничаване на разпространението на вируса, като същевременно гарантира, че пълният капацитет на системата може да се използва за лечение на пациенти според техните нужди. Все още не е намерено устойчиво решение за разходите за здравеопазване, тъй като фискалната устойчивост се осигурява най-вече от система за възстановяване на дължими средства, която е поставена под все по-силен натиск поради недостатъчни структурни мерки. Въпреки някои окуражителни действия, предприети неотдавна, централизираното възлагане на обществени поръчки все още е слабо. През 2018 г. публичните разходи за здравеопазване бяха под средните за ЕС, дори като се вземе предвид стойността на възстановените суми, с която те биха нараснали с около 1 % от БВП. Необходими са повишена ефективност и допълнителни финансови ресурси за подобряване на ефективността, достъпността и цялостната устойчивост на здравеопазването.

               (19)Необходими са мерки за смекчаване на въздействието на кризата, предизвикана от COVID-19, върху работниците и предприятията. Според прогнозата на Комисията се очаква безработицата да нарасне до 19,9 % през 2020 г. и да се подобри до 16,8 % през 2021 г. Гърция вече въведе временна схема за облекчаване на разходите за труд за предприятия, чиято дейност е била преустановена или сериозно засегната, като същевременно се защитават трудовите договори и се осигурява подпомагане на доходите на засегнатите работници. Въвеждането на всеобхватна схема за намалено работно време обаче би осигурило по-устойчиво и гъвкаво решение и органите предприеха стъпки в тази посока. Подобна схема би позволила на предприятията да намалят работното време по модулиран начин, съответстващ на степента, до която техните дейности са били ограничени, като същевременно се запази функционирането на отраслите и се избегне превръщането на временните съкращения в постоянни. Разширяването на обхвата на гъвкавите схеми на работа, като например дистанционната работа, която досега беше ограничена в Гърция в сравнение с други държави членки, ще спомогне също за запазването на икономическата активност и работните места по време на изолацията при домашни условия и социалното дистанциране.

               (20)Кризата, предизвикана COVID-19, отново поражда риск от влошаване на социалното положение на големи части от населението и от увеличаване на неравенствата в доходите. Преди пандемията делът на населението в Гърция, изложено на риск от бедност или социално изключване, все още бе един от най-големите в ЕС, като децата и хората в трудоспособна възраст са изложени на по-голям риск, отколкото възрастните хора. Бедността сред работещите, достъпът до жилища на достъпни цени и енергийната бедност също породиха сериозно безпокойство. За да бъдат смекчени последиците от кризата, от решаващо значение ще бъде предоставянето на подходящо заместване на доходите за всички засегнати работници и самостоятелно заети лица, включително тези, които са изправени пред пропуски в достъпа до социална закрила. Ще бъде важно също така да бъдат подкрепени най-уязвимите хора, включително неактивните и недекларираните работници, чрез укрепване мрежите за социална сигурност. При наличието на повече хора, които вероятно ще прибягнат до основните мрежи за сигурност, ще бъде важно да се подобри адекватността на минималното подпомагане на доходите. Необходим е цялостен достъп до социалните услуги за най-нуждаещите се и уязвимите групи, включително хората с увреждания, бежанците и лицата, търсещи убежище. Освен това услугите за предоставяне на дългосрочни грижи не са достатъчно развити. Гърция следва също така да подкрепи допълнително насърчаването на достъпа до жилищно настаняване на достъпни цени, особено за домакинствата, изложени на риск от бедност, например като въведе схема за подпомагане на уязвимите собственици на ипотекирани жилища.

               (21)Кризата, предизвикана от COVID-19, спря положителните промени на пазара на труда, наблюдавани през последните години, а безработицата отново ще нарасне. За да подкрепи стабилното възстановяване на заетостта в периода след кризата, Гърция трябва да завърши реформите, за да повиши ефективността на политиките за заетост или обучение, особено програмите за обучение. От възлово значение ще бъде увеличаването на капацитета на публичната служба по заетост, която да осигурява постоянна и индивидуализирана подкрепа за търсещите работа лица. Гърция трябва да обърне специално внимание на младите хора и жените, които са засегнати в по-голяма степен от липсата на възможности за заетост. Налице е също така възможност да бъде подобрен социалният диалог чрез подпомагане на активното и пълноценно участие на социалните партньори в разработването на политиките, включително при разработването и прилагането на мерки за справяне с последиците от кризата, предизвикана от COVID-19. Правителството следва да съсредоточи усилията си върху подобряването на основните умения за всички. От съществено значение ще бъде да се предприемат действия по отношение на слабите образователни резултати, подобряването на професионалното образование и обучение и разширяването на обучението за възрастни. За да намалят несъответствията между търсените и предлаганите умения и да се ускори възстановяването на пазара на труда, жизненоважно е да се повиши качеството и адекватността на образованието и обучението спрямо пазара на труда.

               (22)Предоставянето на устойчива подкрепа за осигуряване на ликвидност, включително оборотен капитал, на засегнатите предприятия — особено малките и средните предприятия (МСП) и микропредприятията, по-специално чрез заеми и гаранции, с основание бе приоритет на правителството още в началната му реакция срещу пандемията от COVID-19. Гърция въведе три схеми за увеличаване на капиталовата ликвидност на предприятията по Временната рамка за държавна помощ, а именно: i) схема, обхващаща възстановимите авансовите плащания; ii) схема за парични обезпечения за покриване на банкови заеми и iii) схема за лихвени субсидии за текущи заеми. В този процес е важно банковият сектор да изпълнява с подкрепата на органите своята посредническа роля за поддържане на необходимия поток от кредити въз основа на подходяща оценка на кредитния риск и разумни кредитни стандарти, като същевременно докладва точно всяко влошаване на качеството на активите. Подкрепата за способността на банковия сектор да предложи устойчиви решения за преструктуриране на дълга на жизнеспособни кредитополучатели, засегнати от кризата, ще бъде от решаващо значение, за да се гарантира качеството на активите, като същевременно се стимулира икономическото възстановяване.

               (23)За да се насърчи икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да се насърчават частните инвестиции, включително чрез подходящи реформи. Увеличаването на стимулиращите растежа инвестиции в приоритетните сектори ще бъде от основно значение като фактор за дългосрочен растеж и за намаляване на регионалните различия. През 2019 г. публичните инвестиции изостанаха спрямо плановете с над 1 % от БВП по подобие на сходните слаби резултати от предходните години. Органите започнаха да се справят с постоянното непълно усвояване, като създадоха „национален план за развитие“, за да укрепят правилата, уреждащи разработването, управлението, финансирането и изпълнението на подкрепяните проекти, както и план за действие за подобряване на прогнозите и мониторинга на публичните инвестиции. Като се има предвид важната роля на публичните инвестиции за бързото икономическо възстановяване след кризата, предизвикана от COVID-19, от решаващо значение е да бъдат отстранени оставащите административни пречки и да бъде създаден портфейл от нови проекти. Създаването на специален инструмент за подготовка на проекти би могло допълнително да подобри и ускори публичните инвестиции. Очаква се по-ефективното изпълнение на публичните инвестиции допълнително да стимулира растежа благодарение на мултиплициращия ефект. Гърция би могла да се възползва също от по-ефикасни и устойчиви обществени поръчки като неразделна част от нейните усилия да подобри и рационализира публичните разходи, както и да гарантира конкурентна бизнес среда. За това ще е необходимо чрез подходящи законодателни и административни мерки да бъдат отстранени установените недостатъци, например трайното явление на неоправдано и прекалено ниски тръжни оферти.

               (24)За възстановяването на икономиката на Гърция ще е необходимо също да бъдат отстранени някои дългосрочни слабости и оползотворени бъдещи възможности. Сред секторите със значителни нужди от инвестиции са транспортът и логистиката, в които е особено необходима подкрепа за железопътния транспорт, пътната безопасност и модернизирането на интермодалните центрове, както и управлението на твърдите отпадъци и градските отпадъчни води, за които са необходими устойчиви от екологична гледна точка инвестиции. За прехода на Гърция към неутрална по отношение на климата икономика ще са необходими също значителни частни и публични инвестиции за продължителен период от време. Планираните инвестиции, например маломащабните проекти в областта на енергийната ефективност, санирането на сгради и проектите за енергия от възобновяеми източници биха могли да бъдат изпълнени с приоритет и да допринесат за икономическото възстановяване след пандемията от COVID-19. Подготвителната работа за средносрочни мерки за възстановяване може да се възползва от инвестициите, предвидени в националните планове на държавите членки в областта на енергетиката и климата, списъците с проекти от общ интерес и плановете за развитие на инфраструктурата. Свързаните инвестиции биха могли да включват трансгранични връзки за внос и износ на електроенергия между съседните държави членки, за да се гарантират устойчиви доставки на енергия за гражданите и предприятията в Гърция, както и мерки за гарантиране на справедлив преход на регионите, които са най-силно засегнати от амбициозния план на Гърция да се откаже от производство на електроенергия от лигнитни въглища. Програмирането на Фонда за справедлив преход за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Гърция да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната
                  8
               . Това ще позволи на Гърция да използва този фонд възможно най-пълноценно.

               (25)Въпреки постигнатия известен напредък през предходните години Гърция трябва да ускори усилията си да подобри своите резултати в областта на цифровите технологии, включително като внедри цифрови инструменти и услуги в публичната администрация, съдебната система и предприятията. Поддържането на набраната инерция и запазването на ползите от пускането на редица цифрови услуги след разпространението на пандемията от COVID-19 ще бъде от особено значение за публичната администрация и през фазата на възстановяване. Стратегическият подход за ускоряване на използването на цифрови технологии във всички икономически сектори, включително в публичната администрация, и оперативната съвместимост на различните информационни системи, по-специално базата данни за надзор на пазара, ще спомогне да бъде преодоляна разликата в производителността спрямо държавите от еврозоната и ще намали административната тежест. Подобряването на наличието на мрежи с много голям капацитет и използването на високоскоростен интернет също е приоритет. Що се отнася до уменията в областта на цифровите технологии, Гърция остава под средната стойност за ЕС, тъй като през 2019 г. едва 51 % от хората между 16 и 74 години са имали поне основни цифрови умения в сравнение със средно 58 % за ЕС. Повишаването на уменията в областта на цифровите технологии ще позволи на всички в Гърция да се ползват от равен достъп до електронни услуги, ще помогне на предприятията да използват ефективно дистанционната работа, а електронните инструменти ще позволят на всички учащи, независимо дали са ученици, студенти или обучаващи се възрастни, да участват пълноценно в дистанционното обучение. Следва да се обърне специално внимание на хората в неравностойно положение, включително бежанците и лицата, търсещи убежище, и живеещите в отдалечени и селски райони.

               (26)След като приключи успешно своята програма за финансова помощ по Европейския механизъм за стабилност, Гърция е подложена на засилен надзор в съответствие с Регламент (ЕС) № 472/2013.Задействането на засиленото наблюдение по отношение на Гърция
                  9
                потвърждава факта, че в средносрочен план страната трябва да продължи да приема мерки за справяне с потенциалните източници на макроикономически дисбаланси, като същевременно изпълнява структурни реформи за подкрепа на стабилен и устойчив икономически растеж. Гърция пое ангажимент в рамките на заседанието на Еврогрупата от 22 юни 2018 г. да продължи всички възлови реформи по програмата до пълното им завършване. Гърция се ангажира също така с изпълнението на специфични мерки, свързани с фискалните и фискално-структурните политики, социалното подпомагане, финансовата стабилност, пазара на труда и продуктовите пазари, приватизацията, функционирането на съдебната система и публичната администрация и борбата с корупцията. Тези структурни реформи са все по-важни за усилията на Гърция да задвижи отново икономиката си. Успешното изпълнение и приключване на тези реформи следва значително да подкрепи растежа на Гърция в средносрочен и дългосрочен план. Гърция трябва да докладва за своя напредък на всеки три месеца относно изпълнението на ангажиментите, поети в рамките на засиленото наблюдение, като в случай на благоприятен доклад на полугодишна основа може да се проправи пътят за задействане на мерки за опрощаване на дълга в годишен размер на 0,7 % от БВП. През април 2019 г. и декември 2019 г. Еврогрупата постигна съгласие по освобождаването на първите два транша от мерките за дълга, зависещи от осъществяването на конкретна политика, на стойност 970 милиона евро и 767 милиона евро. На 20 май 2020 г. бе публикуван шестият доклад за засиленото наблюдение, в който се оценява напредъка на Гърция в изпълнението на нейните ангажименти.

               (27)Настоящите препоръки са насочени към справянето със социално-икономическите последици от пандемията и улесняването на икономическото възстановяване, докато специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., които Съветът прие на 9 юли 2019 г., обхващат също така реформите, които са от съществено значение за справянето със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Тези препоръки продължават да бъдат актуални и тяхното изпълнение ще продължи да бъде наблюдавано през целия годишен цикъл на европейския семестър през следващата година. Това се отнася и до препоръките относно икономическите политики, свързани с инвестициите. Въпросните препоръки следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за преустановяване на мерките във връзка с настоящата криза.

               (28)По-специално, в настоящата обстановка е от решаващо значение да бъде запазен акцентът върху преструктурирането на банките, с цел да се запази финансовата стабилност и да се освободи капацитет в банковия сектор, за да стане възможно финансирано възстановяването на икономиката. Банковият сектор стана по-устойчив, благодарение на което контролът върху движението на капитали бе премахнат през септември 2019 г., но наследените от миналото рискове и предизвикателства остават големи. Сред тях са все още големият обем необслужвани кредити, капиталовата позиция, спазваща капиталовите изисквания, но подложена на нарастващо търсене на капитал в краткосрочен план, както и слаба рентабилност, зависеща от ръста на кредитирането. В резултат на това гръцките банки са особено изложени на риска от увеличаване на разходите за финансиране и от повторно влошаване на качеството на активите поради пандемията на COVID-19. Насърчаването на непрекъснатото функциониране на вторичния пазар на необслужвани кредити, успоредно с ново кредитиране и жизнеспособно дългосрочно кредитно преструктуриране при спазването на разумни кредитни стандарти, може да играе възлова роля за постигане на двойната цел за смекчаване на въздействието на пандемията върху качеството на активите, като същевременно се търси решение за наследените необслужвани кредити. Провеждането на реформа в правната уредба, която да позволява неограничено изпълнение на обезпечения спрямо кредитополучатели, изпаднали в неизпълнение, може да бъде съществена стъпка в тази посока.

               (29)Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. Държавите членки направиха преглед на напредъка по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) в своите национални програми за реформи за 2020 г. Гарантирайки цялостното изпълнение на препоръките по-долу, Гърция ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

               (30)Тясната координация между икономиките в икономическия и паричен съюз е от възлово значение за бързото възстановяване от въздействието на COVID-19 върху икономиката. Като държава членка, чиято парична единица е еврото и предвид политическите насоки на Еврогрупата, Гърция следва да гарантира, че нейните политики са съобразени с препоръките за еврозоната и са координирани с тези на останалите държави членки от еврозоната.

               (31)В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Гърция и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност за 2020 г., националната програма за реформи за 2020 г. и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Гърция през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Гърция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (32)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2020 г., като становището
                  10
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               (33)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2020 г. и програмата за стабилност за 2020 г. В настоящите препоръки се взема предвид нуждата от справяне с пандемията и улесняване на възстановяването на икономиката като първа необходима стъпка за коригиране на дисбалансите. Препоръките, отнасящи се пряко за макроикономическите дисбаланси, установени от Комисията съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, са отразени в препоръки 1, 2, 3 и 4,

               ПРЕПОРЪЧВА на Гърция да предприеме следните действия през 2020 и 2021 г.:

               1.Да вземе всички необходими мерки, за да се справи ефективно с пандемията, да поддържа икономиката и подкрепя настъпващото възстановяване в съответствие с общата клауза за дерогация. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда бюджетни политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиращи устойчивостта на дълга, като същевременно насърчават инвестициите. Да укрепи устойчивостта на здравеопазването и осигури адекватен и равен достъп до здравни грижи.

               2.Да смекчи въздействието на кризата върху заетостта и социалната сфера, включително изпълнявайки мерки, като схеми за заетост на намалено работно време и осигуряване на ефективна подкрепа за активизиране.

               3.Да предприеме бързо мерки за осигуряване на ликвидност и непрекъснат поток от кредити и друго финансиране за икономиката, като се съсредоточи по-специално върху малките и средните предприятия, които са най-силно засегнати от кризата. Да изпълни с приоритет зрели проекти за публични инвестиции и да окуражава частните инвестиции, които да спомогнат за икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху безопасните и устойчиви транспорт и логистика, чистото и ефективно производство на енергия и нейното използване, екологичната инфраструктура и цифровите инфраструктури и умения с много голям капацитет. Да подобри ефективността и цифровизацията на публичната администрация и да насърчава цифровата трансформация на предприятията.

               4.Да продължи и завърши реформите в съответствие с ангажиментите след приключването на програмата, поети на заседанието на Еврогрупата от 22 юни 2018 г., за възобновяване на устойчивото икономическо възстановяване след постепенното облекчаване на ограниченията, наложени поради пандемията от COVID-19.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 507 final 2.

                     (4)

                        OВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 117.

                     (5)

                        СОМ(2020) 112 final.

                     (6)

                        СОМ(2020) 123 final.

                     (7)

                        Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5) и Регламент (ЕС) 2020/558 ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5) и Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 ((ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 507 final 2.

                     (9)

                        Решение за изпълнение (ЕС) 2018/1192 на Комисията от 11 юли 2018 г. относно задействането на засилено наблюдение за Гърция (ОВ L 211, 22.8.2018 г., стр. 1) и Решение за изпълнение (ЕС) 2019/338 на Комисията от 20 февруари 2019 г. относно продължаването на засиленото наблюдение на Гърция (ОВ L 60, 28.2.2019, p. 17).

                     (10)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 25.9.2020
            COM(2020) 582 final
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори от името на Европейския съюз за сключване на протокол към Споразумението за партньорство в областта на устойчивото рибарство с правителството на Република Либерия
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1.КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

               •Основания и цели на предложението

                  Комисията предлага да се проведат преговори за нов протокол, който отговаря на актуалните възможности и потребности на риболовния флот на държавите членки и е в съответствие с Регламент (ЕС) № 1380/2013 относно общата политика в областта на рибарството и със заключенията на Съвета от 19 март 2012 г. във връзка със Съобщението на Комисията относно външното измерение на общата политика в областта на рибарството.

               •Съгласуваност с действащите разпоредби в тази област на политиката

                  Европейският съюз и правителството на Република Либерия сключиха споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство
                     1
                  , което е в сила от 9 декември 2015 г.
                     2
                  . Срокът на действие на протокола за прилагане на това споразумение изтича на 8 декември 2020 г. В протокола се определят възможностите за риболов, които се предоставят на флота на Съюза, и съответното финансово участие, изплащано от Съюза и корабособствениците.

                  В протокола се предвижда изплащането от бюджета на ЕС на финансова компенсация за достъп до риболовната зона на Република Либерия в размер на 357 500 EUR за първата година, 325 000 EUR за втората, третата и четвъртата година и 292 500 EUR за петата година, което съответства на референтен тонаж от 6500 тона годишно. Въз основа на цените, определени в протокола, собствениците на кораби от ЕС плащат и такси за издаване на разрешения за улов в рамките на отпуснатата квота. Наред с това от бюджета на ЕС се предоставят 1 625 000 EUR в подкрепа на секторната политика на Република Либерия в областта на рибарството за петгодишния срок на протокола.

               По силата на споразумението за партньорство в областта на устойчивото рибарство (СПОУР) с Република Либерия кораби на ЕС от две държави членки — Испания и Франция, получават възможности за улов на риба тон и далекомигриращи видове. СПОУР с Република Либерия е част от добре развита мрежа от двустранни СПОУР с държави от Западна и Централна Африка, а именно с Мароко, Мавритания, Сенегал, Кабо Верде, Гамбия, Кот д’Ивоар и Сао Томе и Принсипи.

               СПОУР допринасят за утвърждаването в международен аспект на целите на общата политика в областта на рибарството, като гарантират, че риболовните дейности на Съюза извън неговите води се основават на същите принципи и стандарти като принципите и стандартите, прилагани съгласно правото на Съюза. Те също така подкрепят сътрудничеството в научната сфера между ЕС и неговите партньори и насърчават прозрачността и устойчивостта с оглед на по-доброто управление на рибните ресурси. СПОУР допринасят за управлението, като, от една страна, подпомагат наблюдението, контрола и надзора на дейностите, извършвани от националните и чуждестранните флотове, и предоставят финансиране за борбата с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов и, от друга страна, стимулират устойчивото развитие на местния рибарски сектор.

               Посредством СПОУР се укрепва позицията на Европейския съюз като член на Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) — създаден по силата на международното право орган за опазване и управление на далекомигриращите видове в региона.

                  •
                        Съгласуваност с други политики на Съюза

                  Преговорите за нов протокол с Република Либерия са съгласувани с външната дейност на ЕС, насочена към държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, и по-конкретно с целите на Съюза по отношение на спазването на демократичните принципи и правата на човека.

               2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ

               •Правно основание

                  Правното основание за решението се съдържа в част пета — „Външна дейност на Съюза“, дял V — „Международни споразумения“, член 218, параграфи 3 и 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), в който се описва процедурата за водене на преговори и сключване на споразумения между ЕС и трети държави.

               •Субсидиарност (при неизключителна компетентност)

                  Не се прилага — изключителна компетентност.

               •Пропорционалност

                  Решението е пропорционално на целта.

               •Избор на инструмент

                  Инструментът е предвиден по силата на член 218, параграфи 3 и 4 от ДФЕС.

               3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

               •Последващи оценки/проверки за пригодност на действащото законодателство

                  През 2019—2020 г. Комисията извърши последваща оценка на действащия в момента протокол към Споразумението за партньорство в областта на устойчивото рибарство между Европейския съюз и правителството на Република Либерия, както и предварителна оценка на евентуалното подновяване на този протокол. Заключенията от оценката са изложени в отделен работен документ на службите на Комисията
                     3
                  .

                  В заключението от оценката се посочва, че риболовният сектор на ЕС (различни видове риба тон) е силно заинтересован от извършването на дейност в риболовната зона на Република Либерия и че подновяването на протокола категорично е предпочитаният вариант. Неподновяването на протокола би лишило Съюза от инструмент, който е в състояние да отговори на потребностите на различните заинтересовани страни и на собствените му потребности, свързани с укрепването на глобалното управление на източната част на Атлантическия океан чрез многостранната рамка на ICCAT.

                  Що се отнася до Република Либерия, намесата на ЕС предоставя добавена стойност по отношение на многогодишната сигурност на бюджетните приходи, официална платформа за секторен диалог и непосредствена комуникация с ЕС във връзка със сътрудничеството и рамка за съвместно наблюдение и контрол на дейностите на ЕС. СПОУР допринасят за насърчаването на отговорни риболовни практики и предоставят достъп до специален бюджетен ред (секторна подкрепа) за финансовото подпомагане, предназначено за прилагането на националната политика в областта на рибарството от страна на Република Либерия.

               •Консултации със заинтересованите страни

                  При изготвянето на оценката бяха проведени консултации с държавите членки, с представители на сектора, с международни организации на гражданското общество, както и с представители на органа за управление на рибарството и с гражданското общество на Република Либерия. Консултации бяха проведени и в рамките на Консултативния съвет по далечно плаване.

               •Събиране и използване на експертни становища

                  Не се прилага.

               •Оценка на въздействието

                  Не се прилага.

               •Пригодност и опростяване на законодателството

                  Не се прилага.

               •Основни права

                  В СПОУР е включена клауза относно последиците от нарушенията на правата на човека и демократичните принципи.

               4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

                  Отражението върху бюджета, свързано с новия протокол, се изразява в плащането на Република Либерия на финансово участие, което е съвместимо с текущата многогодишна финансова рамка, и по-конкретно средства по бюджетния ред
                     4
                   за споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство. Годишните суми за поетите задължения и плащанията са установени в годишната бюджетна процедура, включително в бюджетен ред „Резерви“ по отношение на предложенията, които не са влезли в сила към началото на годината.

               5.ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ

               •Планове за изпълнение и механизми за мониторинг, оценка и докладване

               Съгласно Регламент (ЕО) № 1005/2008 на Съвета от 29 септември 2008 г. за създаване на система на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов, на 23 май 2017 г. с Решение 2017/C 169/12 на Комисията
                  5
                Република Либерия беше уведомена за възможността да бъде определена за несътрудничеща трета държава в борбата с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов. Преговорите за сключване на протокол към Споразумението за партньорство в областта на устойчивото рибарство между Европейския съюз и правителството на Република Либерия ще започнат едва когато Решение 2017/C 169/12 на Комисията бъде отменено.

               •Подробно разяснение на отделните разпоредби на предложението

                  Комисията препоръчва следното:

                  — Съветът да упълномощи Комисията да започне и проведе преговори за сключването на нов протокол към Споразумението за партньорство в областта на устойчивото рибарство с правителството на Република Либерия,

                  — Комисията да бъде определена за преговарящ на ЕС по този въпрос,

                  — Комисията да води преговорите в консултация със специалния комитет, създаден в съответствие с ДФЕС,

                  — Съветът да одобри указанията за водене на преговори, приложени към настоящата препоръка.

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за разрешаване на започването на преговори от името на Европейския съюз за сключване на протокол към Споразумението за партньорство в областта на устойчивото рибарство с правителството на Република Либерия

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 218, параграфи 3 и 4 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)Следва да започнат преговори за сключване на нов протокол към Споразумението за партньорство в областта на устойчивото рибарство между Европейския съюз и правителството на Република Либерия
                  6
               .

               (2)Съгласно Регламент (ЕО) № 1005/2008 на Съвета от 29 септември 2008 г. за създаване на система на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов, на 23 май 2017 г. с Решение 2017/C 169/12 на Комисията Република Либерия беше уведомена за възможността да бъде определена за несътрудничеща трета държава в борбата с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов. Преговорите за сключване на протокол към Споразумението за партньорство в областта на устойчивото рибарство между Европейския съюз и правителството на Република Либерия следва да започнат едва когато Решение 2017/C 169/12 на Комисията
                  7
                бъде отменено,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Комисията се упълномощава да проведе преговори, от името на Съюза, за нов протокол към Споразумението за партньорство в областта на устойчивото рибарство между Европейския съюз и правителството на Република Либерия.

               Комисията започва тези преговори след отмяната на Решение 2017/C 169/12.

               Член 2

               Указанията за водене на преговорите се съдържат в приложението.

               Член 3

               Преговорите се водят в консултация с Работната група на Съвета по външна политика на рибарството.

               Член 4

               Адресат на настоящото решение е Комисията.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        OВ L 177, 1.7.2016 г.

                     (2)

                        OВ L 328, 12.12.2015 г., стр. 3—43.

                     (3)

                        SWD(2020) 196.

                     (4)

                        Вж. глава 40 (бюджетен ред 40 02 41 — „Резерви“) в съответствие с междуинституционалното споразумение относно многогодишната финансова рамка (2013/C 373/01).

                     (5)

                        2017/C 169/12, OВ 169/11, 30.5.2017 г., стр. 11—16.

                     (6)

                        Споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство между Европейския съюз и Република Либерия(OВ L 328, 12.12.2015 г., стр. 3).

                     (7)

                        Решение 2017/C 169/12 на Комисията от 23 май 2017 г. за уведомяване на Република Либерия относно възможността да бъде определена за несътрудничеща трета държава в борбата с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов (OВ C 169, 30.5.2017 г., стр. 11).

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 25.9.2020
            COM(2020) 582 final
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори от името на Европейския съюз за сключване на протокол към Споразумението за партньорство в областта на устойчивото рибарство с правителството на Република Либерия
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               Указания за водене на преговори за нов протокол към Споразумението за партньорство в областта на устойчивото рибарство между Европейския съюз и правителството на Република Либерия

               Целта на преговорите е да се сключи протокол към Споразумението за партньорство в областта на устойчивото рибарството между Европейския съюз и правителството на Република Либерия в съответствие с Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  1
                и със заключенията на Съвета от 19 март 2012 г.
                  2
                във връзка със Съобщението на Комисията от 13 юли 2011 г. относно външното измерение на общата политика в областта на рибарството
                  3
               .

               За да може с новия протокол да се насърчи отговорното и устойчивото рибарство, при преговорите Комисията следва да се ръководи от следните цели:

               ·да се осигури достъп до риболовната зона на Република Либерия, като на корабите от флота на Съюза бъдат издадени необходимите разрешения за извършване на риболовни дейности в тази зона,

               ·да се отчетат по подходящ начин най-добрите налични научни становища и съответните планове за управление, приети от регионалните организации за управление на рибарството, с цел да се гарантира и подобри екологичната устойчивост на риболовните дейности, насочени изключително към наличните излишъци от ресурси, като се вземе предвид риболовният капацитет на местния флот и се обърне специално внимание на споделения характер на съответните запаси,

               ·да се осигури подходящ дял от рибните ресурси, съобразен с интересите на флотовете на Съюза, когато тези ресурси представляват интерес и за други чуждестранни флотове,

               ·да се гарантира, че достъпът до риболовните ресурси се основава на миналата и очакваната бъдеща дейност на флота на Съюза в региона, като се отчитат най-добрите и най-актуалните налични научни становища,

               ·да бъде продължен диалогът за укрепване на секторната политика с цел да се насърчи прилагането на екологично и социално отговорна политика в областта на рибарството във връзка с целите за развитие на държавата — по-специално по отношение на управлението, последващите действия, контрола и наблюдението на риболовните дейности и научните становища — и да се вземат предвид въпросите, свързани с поминъка и интересите на местните риболовни общности,

               ·да бъде включена клауза относно последиците в случай на нарушаване на правата на човека, на основните трудови права и на демократичните принципи.

               По-конкретно в протокола следва да се определят:

               –възможностите за риболов (посочени по категории), които ще бъдат предоставени на корабите на Съюза,

               –финансовата компенсация и условията за нейното изплащане,

               –механизмите за прилагане на секторната подкрепа.

               Съгласно Регламент (ЕО) № 1005/2008 на Съвета от 29 септември 2008 г. за създаване на система на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов, на 23 май 2017 г. с Решение 2017/C 169/12 на Комисията
                  4
                Република Либерия беше уведомена за възможността да бъде определена за несътрудничеща трета държава в борбата с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов. В съответствие с Регламент (ЕС) № 1380/2013 преговорите за сключване на протокол към Споразумението за партньорство в областта на устойчивото рибарство между Европейския съюз и правителството на Република Либерия ще започнат едва когато Решение 2017/C 169/12 на Комисията бъде отменено.

                     (1)

                        Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 22).

                     (2)

                        https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/129052.pdf

                     (3)

                        Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, озаглавено „Реформа на общата политика в областта на рибарството“ (COM(2011) 0417 окончателен).

                     (4)

                        2017/C 169/12, OВ 169/11, 30.5.2017 г., стр. 11—16.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 25.1.2021
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020) 697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            Препоръка за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори по споразумение между Европейския съюз и Монголия относно географските означения

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               Комисията предлага да се договори двустранно споразумение относно географските означения между Европейския съюз (ЕС) и Монголия.

               1.КОНТЕКСТ НА ПРЕПОРЪКАТА

               •Основания и цели на предложението

               Защитата на географските означения на ЕС на международно равнище е ключов елемент от търговската политика на ЕС. ЕС води преговори за защита на географските означения на ЕС чрез търговски споразумения или специфични „самостоятелни“ споразумения.

               ЕС, неговите държави членки и Монголия са страни, подписали Рамковото споразумение за партньорство и сътрудничество (СПС), което влезе в сила на 1 ноември 2017 г. В член 27, параграф 1 от СПС относно закрилата на интелектуалната собственост се посочва, че страните се договарят да сключат във възможно най-кратък срок двустранно споразумение относно географските означения.

               Географските означения са известни и утвърдени в Монголия, където понастоящем чрез специален закон са регистрирани 20 географски означения на национално равнище. Репутацията на страната по отношение на традиционните продукти е възможност за извличане на значителни икономически ползи от използването на географските означения.

               С тази инициатива се изпълнява задължението за сключване на двустранно споразумение относно географските означения, предвидено в Споразумението за партньорство и сътрудничество между ЕС и Монголия.

               •Съгласуваност с действащите разпоредби в тази област на политиката

               Сключването на Споразумението относно географските означения с Монголия се вписва в цялостната стратегия на ЕС за насърчаване на европейската политика в областта на географските означения. Инициативата има за цел да осигури високо равнище на пряка защита на списъците с географски означения на ЕС в Монголия и географски означения на Монголия в ЕС. Тя ще предостави конкурентно предимство на производителите на продукти с географски означения. По-специално, дребните производители в Монголия ще получат по-добър достъп до големия пазар на ЕС. ЕС разполага с изключителна компетентност, свързана с географските означения, за защита на равнището на ЕС на селскостопански продукти като хранителни продукти, ароматизирани вина, вина и спиртни напитки, но понастоящем не съществува система за защита на географските означения за неселскостопански продукти в целия ЕС.

               •Съгласуваност с други политики на Съюза

                  Договарянето на двустранно споразумение относно географските означения с Монголия е в съответствие с външните действия на ЕС, и по-специално с целите на Съюза по отношение на стратегията на ЕС за насърчаване на политиката в областта на географските означения.

               2.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

               •
                     Последващи оценки/проверки за пригодност на действащото законодателство

                  Не се прилага.

               •
                     Консултации със заинтересованите страни

                  Не се прилага.

               •
                     Събиране и използване на експертни становища

                  Не се прилага.

               •
                     Оценка на въздействието

                  Не е извършена оценка на въздействието за инициативата, тъй като няма алтернативни варианти на политиката. Независимо от възможността Монголия да се присъедини в бъдеще към Женевския акт на Лисабонската спогодба за наименованията за произход и географските указания, по която ЕС е страна, понастоящем най-подходящият вариант на политика за постигане на целта и прилагане на СПС е споразумение между ЕС и Монголия относно географските означения. Пътната карта относно „Споразумение между ЕС и Монголия относно географските означения“ беше публикувана на 11 юни 2019 г.
                     1

               •
                     Пригодност и опростяване на законодателството

                  Не се прилага.

               •
                     Основни права

                  Не се прилага.

               3.ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕПОРЪКАТА

               •Правно основание

                  Тази инициатива попада в изключителната компетентност на ЕС съгласно член 207, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), тъй като е част от общата търговска политика, която се отнася, наред с другото, до „търговските аспекти на интелектуалната собственост“, които включват географските означения.

               •Субсидиарност (при неизключителна компетентност)

                  Не се прилага — изключителна компетентност.

               •Пропорционалност

                  Решението е пропорционално на целта.

               •Избор на инструмент

                  Инструментът е предвиден съгласно член 218 от ДФЕС.

               4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

                  Споразумението няма да има пряко отражение върху бюджета на ЕС.

               5.ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ

               •Планове за изпълнение и механизми за мониторинг, оценка и докладване

                  Очаква се преговорите да започнат през второто тримесечие на 2021 г.

               •Обяснителни документи (за директивите)

                  Не се прилага.

               •Подробно разяснение на отделните разпоредби на предложението

                  Комисията препоръчва следното:

                  - Съветът да упълномощи Комисията да започне и проведе преговори за двустранно споразумение относно географските означения между Европейския съюз (ЕС) и Монголия;

                  - Комисията да бъде определена за преговарящ на ЕС по този въпрос,

                  - Съветът да одобри указанията за водене на преговори, приложени към настоящата препоръка.

               Препоръка за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за разрешаване на започването на преговори по споразумение между Европейския съюз и Монголия относно географските означения

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 218, параграфи 3 и 4 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)Европейският съюз, неговите държави членки и Монголия са страни, подписали Рамковото споразумение за партньорство и сътрудничество
                  2
                (СПС), което влезе в сила на 1 ноември 2017 г.

               (2)В член 27, параграф 1 от СПС се предвижда, че страните се споразумяват да сключат възможно най-скоро двустранно споразумение относно географските означения, като по този начин сключването на двустранно споразумение относно географските означения, предвидено в СПС, представлява изпълнение на това задължение,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Комисията се упълномощава да договори с Монголия, от името на Съюза, международно споразумение относно географските означения.

               Член 2

               Указанията за водене на преговорите се съдържат в приложението.

               Член 3

               Преговорите се водят в консултация с [Съветът да впише наименованието на специалния комитет].

               Член 4

               Адресат на настоящото решение е Комисията.

               Съставено в Брюксел на 25.1.2021 година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2019-3719410_bg

                     (2)

                        Рамково споразумение за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Монголия, от друга страна (ОВ L 326, 9.12.2017 г., стр. 7).

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 25.1.2021
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020) 697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към
            Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на започването на преговори по споразумение между Европейския съюз и Монголия относно географските означения

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               УКАЗАНИЯ ЗА ВОДЕНЕ НА ПРЕГОВОРИ ПО СПОРАЗУМЕНИЕ МЕЖДУ Европейския съюз и Монголия относно географските означения

               A. ЕСТЕСТВО И ОБХВАТ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО

               Споразумението следва да съдържа само разпоредби относно географските означения за селскостопански продукти и храни, вина, спиртни напитки и ароматизирани вина.

               Б. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА СЪДЪРЖАНИЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО

               Споразумението следва да допълни и доразвие Споразумението за свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост (ТРИПС), като разшири настоящите правила, предвидени в ТРИПС, с цел да гарантира по-високо, адекватно и ефективно равнище на закрила и прилагане на правата върху географските означения. Целта на споразумението следва да бъде подобряване на ефективността на прилагането на правата върху географските означения, включително в цифровата среда и на границата (включително по отношение на износа).

               Със споразумението следва да се създадат подходящи механизми за сътрудничество между страните в подкрепа на прилагането му и да се установи редовен диалог относно географските означения, за да се насърчи обменът на информация относно съответния законодателен напредък, обменът на опит в областта на правоприлагането и консултациите с трети държави.

               Споразумението следва да предостави пряка защита и ефективно признаване посредством одобрен от страните списък от географски означения (вина, спиртни напитки, селскостопански продукти и храни) с високо равнище на защита въз основа на член 23 от ТРИПС, в т. ч. срещу пресъздаването, засилено правоприлагане (включително административни мерки), съжителство с добросъвестно придобити предишни марки, защита срещу последващи заявки за генерични марки, както и разпоредби за добавяне на нови географски означения. В него следва да намерят място въпроси, отнасящи се до индивидуалните по-ранни права, например свързаните със сортовете растения, марките, генеричните или други легитимни по-ранни употреби, с цел съществуващите конфликти да се разрешат по справедлив и удовлетворителен начин.

               Всички географски означения, изброени в споразумението, следва да бъдат ефективно защитени от датата на влизане в сила на споразумението.

               Институционални разпоредби

               Със споразумението следва да се създаде Съвместен комитет, който да наблюдава прилагането на споразумението.

               Автентични езици

               Текстът на споразумението, който следва да бъде еднакво автентичен на всички официални езици на ЕС, следва да включва езикова клауза за тази цел.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 5.6.2019
            COM(2019) 518 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Малта за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2019 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Малта за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2019 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 21 ноември 2018 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2019 г. В него надлежно беше отчетен Европейският стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 21 март 2019 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 21 ноември 2018 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Малта не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 21 март 2019 г. На 9 април 2019 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната („препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Малта следва да гарантира пълното и своевременното изпълнение на препоръката за еврозоната в съответствие с препоръки 1 и 2 по-долу.

               (3)Докладът за Малта за 2019 г.
                  2
                беше публикуван на 27 февруари 2019 г. В него бяха оценени напредъкът на Малта в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 13 юли 2018 г., последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, приети през предходните години, и напредъкът на Малта по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 16 април 2019 г. Малта представи своята национална програма за реформи за 2019 г., а на 30 април 2019 г. своята програма за стабилност за 2019 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  3
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на ЕСИ фондовете с доброто икономическо управление
                  4
               .

               (6)Спрямо Малта понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2019 г. правителството планира намаление на номиналния излишък от 2 % от БВП през 2018 г. до 0,9 % от БВП през 2019 г., последвано от леко увеличение до 1,0 % от БВП през 2020 г. и допълнително до 1,1 % от БВП през 2021 г. и 2022 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо
                  5
                средносрочната бюджетна цел — балансиран бюджет в структурно изражение — продължава да бъде преизпълнена през целия програмен период. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под заложената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП и постепенно да намалее от 46 % от БВП през 2018 г. до около 33 % през 2022 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2019 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,6 % от БВП през 2019 г. и 0,8 % от БВП през 2020 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Като цяло, становището на Съвета е, че се очаква Малта да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2019 и 2020 г. Същевременно развитието на разходите следва да бъде наблюдавано внимателно в краткосрочен и средносрочен план, особено с оглед на възможни бъдещи рискове по отношение на солидността на приходите.

               (7)Увеличаването на разходите, свързани със застаряването на населението, представлява риск за дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Публичните разходи, свързани със застаряването на населението, в областта на пенсионната и здравната система се очаква да нараснат значително в сравнение с други държави от ЕС, което показва риск от нарастване на дълга в дългосрочен план. Няколко мерки имат за цел да увеличат адекватността на пенсиите чрез засилване на стимулите за частните пенсионни спестявания и за доброволните професионални пенсии. Текущите усилия спомогнаха за увеличаване на предлагането на работна сила и за удължаване на трудовия живот с положително въздействие върху заетостта на жените и по-възрастните работници. През 2018 г. правителството направи корекции, за да включи вноските, направени след навършване на пенсионна възраст, и позволи на самостоятелно заетите пенсионери и пенсионерите, работещи на непълно работно време, на възраст под 65 години да плащат вноски, пропорционални на техните доходи, като по този начин се насърчава по-дългият трудов живот. Въпреки това законоустановената пенсионна възраст, която постепенно се увеличава от сегашните 62 години, след 2027 г. ще остане непроменена на 65 години, независимо от прогнозирания допълнителен ръст на очакваната продължителност на живота. Групата за пенсионна стратегия, създадена през 2018 г., се очаква да публикува доклад до декември 2020 г., в който да очертае препоръки за подобряване на адекватността и устойчивостта на пенсионната система. Що се отнася до здравеопазването, понастоящем се предприемат мерки за децентрализиране на услугите от болниците към първичната медицинска помощ и за подобряване на предоставянето на услуги за дългосрочни грижи. Настоящите планове за разширяване на капацитета за извънболнични грижи на обществените болници могат да помогнат за справяне с дългите периоди на чакане за определени специалисти. Въпреки това досега все още не са напълно използвани други мерки за намаляване на ненужните направления към специалисти и за пренасочване на неподходящото използване на спешната медицинска помощ към извънболничните грижи, което пречи на подобряването на ефективността на системата. Въвежда се нова концепция за центрове за първични медицински грижи и се правят инвестиции за постепенно разширяване на използването на електронното здравеопазване с цел да се децентрализират услугите от болниците към първичните медицински грижи. С оглед на нарастващото търсене на дългосрочни грижи, през 2017—2018 г. бяха въведени нови видове услуги за грижи в общността и в домашни условия. Въпреки своя потенциал, мерките в областта на пенсиите и здравеопазването все още не са оказали въздействие върху фискалната устойчивост.

               (8)През последното десетилетие в Малта се наблюдава отчетливо пренасочване към сектора на услугите със силен акцент върху международно ориентираните области, като финансовите услуги, туризма и дистанционните хазартни игри. Разрастването на сектора на услугите допринесе за икономическия растеж и за голям излишък по текущата сметка. В същото време нарастващата зависимост от сектори, които се считат за уязвими спрямо рискове за финансовата цялост, създава предизвикателства за рамката на управление, като оказва натиск върху капацитета за надзор и правоприлагане. По-специално, размерът на финансовия и хазартния сектор, усилията за привличане на оператори на криптовалута изискват ефективно прилагане на нормативната уредба за борба с изпирането на пари. Неотдавнашното увеличаване на човешките и бюджетните ресурси на отдела за анализ и финансово разузнаване, както и укрепването на неговите процедури и процеси, са положителни стъпки. Управленските слабости, особено в борбата с корупцията, могат да се отразят неблагоприятно и върху бизнес средата и да повлияят отрицателно на инвестициите. По-специално, съществува риск от конфликт на интереси на различни нива на управление. Освен това звеното за борба с икономическите престъпления към полицията в момента не разполага с достатъчно персонал. В този контекст е важно да се създаде подсилена законодателна рамка, съчетана със своевременно и цялостно прилагане. Подобряването на управленската рамка и осигуряването на ефективно прилагане са ключов елемент за запазването на привлекателността на Малта и за защитата на икономиката от рискове, свързани с репутацията.

               (9)Застрахователният сектор е изложен на рискове от пасивен надзор, при които сътрудничеството между националните и външните надзорни органи е от съществено значение. За разлика от банковия сектор, дъщерните дружества в застрахователния сектор подлежат на вътрешен надзор, т.е. застрахователните дружества, регистрирани в Малта и осъществяващи дейност в други държави, са под прекия надзор на малтийския регулатор. Въпреки това капацитетът за надзор все още не е достатъчно засилен. В допълнение, сложността на застрахователните бизнес модели и продукти, с увеличен интерес към създаването и разширяването на специализирани застрахователни инструменти, изисква строг надзор.

               (10)В момента се извършват реформи, насочени към продължаване на подобряването на независимостта на съдебната власт и на съдебната система. Съдебната система продължава да е изправена пред редица предизвикателства. Това включва по-специално създаването на нова прокурорска служба, независима от главния прокурор и полицията, както беше препоръчано и от Комисията за демокрация чрез право към Съвета на Европа (Венецианската комисия) в становище относно Малта, прието през декември 2018 г. Освен това една засилена рамка за управление, включително ефективно правоприлагане в съдебната система и в областта на борбата с корупцията, е предпоставка за получаване на пълните ползи от инвестициите.

               (11)Делът на иновативните предприятия все още изостава. Научните изследвания и иновациите трябва да бъдат укрепени чрез интелигентна специализация, така че това да допринесе за растежа на производителността. Малта все още не е формулирала последователна, всеобхватна и дългосрочна стратегия за конкурентоспособността, чрез която националната икономика да се придвижи нагоре по веригата за създаване на стойност. Като се има предвид специализацията на Малта в бързо разрастващите се услуги и нейните амбиции в областта на технологията на блок-веригата, от решаващо значение е да се инвестира дори още повече в административен и надзорен капацитет. Освен това подобряването на резултатите от иновациите в Малта ще изисква допълнителни инвестиции в нематериални активи, включително научноизследователска и развойна дейност, справяне с недостига на умения и засилване на връзките между науката и бизнеса, като всичко това е съчетано с по-ефективно управление на системата за научни изследвания и иновации.

               (12)Малта трябва да насърчава преминаването към по-устойчива икономика с ефективно използване на ресурсите, например чрез инвестиране в неизползвания потенциал за енергийна ефективност и възобновяеми енергийни източници, цикъла на управление на водите, управлението на отпадъците, борбата с нарастващите емисии от климатичните инсталации, действията в областта на климата и устойчивата мобилност, която ще намали емисиите от автомобилния транспорт. Поради ограничения избор на алтернативни начини за придвижване и пътуване до работното място, както и поради високата степен на използване на автомобилите, пътните задръствания представляват един от най-слабите аспекти на бизнес средата в Малта и продължават да бъдат голямо предизвикателство. Освен това емисиите на парникови газове от автомобилния транспорт са се увеличили през последните 5 години. Делът на възобновяемите енергийни източници в енергийния микс се е увеличил до 7,2 % през 2017 г., което е малко над индикативната крива от 6,5 % за 2017/2018 г. Крайното енергопотребление на Малта обаче непрекъснато се увеличава. Необходими са допълнителни инвестиции в различните сектори в краткосрочен план, за да се постигнат националните цели за 2020 г. в областта на енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност. За разработването на нови/усъвършенствани технологии, насочени към околната среда и изменението на климата, следва да се прилагат мерки за финансиране или подпомагане на научноизследователската и развойната дейност. Екологичните и социалните разходи за бума на жилищния пазар изискват по-строг мониторинг. Спрямо депонирането на строителни отпадъци следва да се прилагат принципите на кръговата икономика, за да се ограничи неговото въздействие върху околната среда. Икономическите и социалните последици от увеличаването на разходите за жилищно настаняване изискват внимание.

               (13)Равнището на заетост в Малта, което сега е над средното за ЕС, продължава да се увеличава. Специален акцент в тази област би бил от полза за хората с увреждания. Разликата между жените и мъжете по отношение на заетостта продължава да бъде най-голямата в ЕС и участието на жените на пазара на труда силно спада при жените на възраст след 35 години, което се дължи до голяма степен на отговорностите за полагане на грижи. Увеличаването на подкрепата на пазара на труда за безработните лица, които полагат неформални грижи, би могло да спомогне за преодоляване на тази разлика. Нарастващото използване на чуждестранен персонал за справяне с недостига на работна ръка и умения създава социални предизвикателства и предизвикателства по отношение на устойчивостта. Инициативите на политиката в областта на пазара на труда, уменията и социалното приобщаване се нуждаят от по-добър мониторинг и оценка.

               (14)Малта инвестира сравнително големи суми в образованието и обучението, но това все още не е довело до по-добри резултати за всички. Инвестиционната стратегия се нуждае от допълнителен акцент върху коригирането на неравностойното социално положение, за да бъде в съответствие с принципа на социалния стълб по отношение на качественото и приобщаващо образование. Въпреки мерките за справяне с преждевременното напускане на училище, процентът на напускащите училище все още е един от най-високите в ЕС. Неотдавнашните мерки са насочени също така към подобряване на приобщаващия характер на висшето образование, но в момента нивото на завършилите остава под средното за ЕС и води до предизвикателства във връзка с уменията. Участието в обучението за възрастни нараства, но все още е ниско за нискоквалифицираните и неактивните лица.

               (15)Борбата с агресивното данъчно планиране е от съществено значение, за да станат данъчните системи по-ефективни и справедливи, както се признава в препоръката за еврозоната от 2019 г. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно данъчно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на ЕС. Малта предприе мерки срещу агресивното данъчно планиране, но високото равнище на плащанията за дивиденти и авторски и лицензионни възнаграждения като процент от БВП показват, че данъчните правила на Малта се използват от предприятията, които прибягват към агресивно данъчно планиране. Липсата на данъци, удържани при източника (т.е. от лица, пребиваващи в ЕС, към такива, които пребивават в трети държави), върху дивиденти, лихви и авторски и лицензионни възнаграждения, направени от предприятия със седалище в Малта, може да доведе до пълно избягване на данъчно облагане върху тези плащания, ако те не са обложени също в държавата на местоназначение. Въпреки че режимът на Малта за приспадане на фиктивните лихви ще спомогне за намаляване на склонността към задлъжняване, правилата за борба със злоупотребите на схемата, в комбинация с високи лихви и основан на запасите режим, налагат внимателно наблюдение с цел предотвратяване на всякакви злоупотреби с цел агресивно данъчно планиране. Въпреки че програмата за индивидуални инвеститори и програмата за визи и разрешения за пребиваване на Малта не дават автоматично пребиваване за данъчни цели, ако изискванията са изпълнени, доходът може да бъде освободен от облагане под режима непребиваващи лица, ако доходът не се прехвърля към Малта, без да има съществени изисквания за физическо присъствие. Те могат да улеснят практиките на агресивно данъчно планиране и са посочени от ОИСР като мерки, при които има потенциално висок риск от злоупотреба с цел заобикаляне на автоматичния обмен на финансова информация.

               (16)Програмирането на средствата от ЕС за периода 2021—2027 г. би могло да спомогне за справяне с някои от недостатъците, установени в препоръките, по-специално в областите, обхванати от приложение Г към доклада за страната
                  6
               . Това ще позволи на Малта да използва по най-добрия начин тези средства за идентифицираните сектори.

               (17)В рамките на европейския семестър за 2019 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Малта и го публикува в доклада за страната от 2019 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2019 г., националната програма за реформи за 2019 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Малта, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Малта, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (18)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2019 г. и е на мнение, че Малта се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж,

               ПРЕПОРЪЧВА на Малта да предприеме следните действия през 2019 г. и 2020 г.:

               1.Да гарантира фискалната устойчивост на системата на здравеопазването и пенсионната система, включително чрез ограничаване на ранното пенсиониране и адаптиране на законоустановената пенсионна възраст с оглед на очакванията за удължаване на продължителността на живота.

               2.Да коригира елементите от данъчната система, които могат да улеснят агресивното данъчно планиране от страна на физически лица и мултинационални компании, по-специално чрез изходящи плащания. Да укрепи цялостната рамка на управление, включително чрез продължаване на усилията за разкриване и преследване на корупцията. Да запази постигнатия текущ напредък по укрепване на нормативната уредба за борба с изпирането на пари, а именно по отношение на прилагането. Да укрепи независимостта на съдебната власт, по-специално гаранциите за съдебните назначения и уволнения, и да създаде отделна прокурорска служба.

               3.Да насочи икономическата политика, свързана с инвестициите, към сферата на научните изследвания и иновациите, управлението на природните ресурси, ресурсната и енергийната ефективност, устойчивия транспорт, намаляването на задръстванията по пътищата и приобщаващото образование и обучение.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1017 final.

                     (3)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и временните мерки, преизчислено от Комисията по общоприетата методика.

                     (6)

                        SWD(2019) 1017 final.