title: Препоръка (EС) 2016/1871 на Комисията от 28 септември 2016 година до Република Гърция относно предприемането на конкретни спешни мерки от Гърция с цел възобновяването на прехвърлянията съгласно Регламент (ЕС) № 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета

text:
               21.10.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 286/75

         ПРЕПОРЪКА (EС) 2016/1871 НА КОМИСИЯТА
   от 28 септември 2016 година
   до Република Гърция относно предприемането на конкретни спешни мерки от Гърция с цел възобновяването на прехвърлянията съгласно Регламент (ЕС) № 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Прехвърлянето на кандидати за международна закрила към Гърция съгласно Регламент (ЕС) № 604/2013 на Европейския парламент н на Съвета (1) (наричан по-нататък „Регламентът от Дъблин“) бе спряно от държавите членки от 2011 г. насам вследствие на две решения на Европейския съд по правата на човека и на Съда на Европейския съюз (2), установяващи системни недостатъци в гръцката система за предоставяне на убежище, които създават риск от нарушение на основните права на кандидатите за международна закрила, прехвърляни от държавите членки в Гърция по силата на Регламент (ЕО) № 343/2003 на Съвета (3).

               (2)

               След постановяването през 2011 г. на решението на Европейския съд по правата на човека по делото M.S.S с/у Белгия и Гърция Комитетът на министрите на Съвета на Европа наблюдава положението в Гърция въз основа на доклади за напредъка, които Гърция трябва да представя като доказателство за изпълнението на съдебното решение, и въз основа на данни от НПО и международни организации, като например Върховния комисар на ООН за бежанците (ВКБООН), осъществяващи дейност в Гърция.

               (3)

               Вследствие на решението по делото M.S.S Гърция се ангажира да реформира своята система за предоставяне на убежище въз основа на национален план за действие за реформа на системата за предоставяне на убежище и за управление на миграцията, представен през август 2010 г. и преработен през януари 2013 г. (наричан по-нататък „планът за действие на Гърция“). На 1 октомври 2015 г. Гърция представи на Съвета пътна карта за изпълнението на схемата за преместване и за изграждането на „горещи точки“, в която се очертават определени действия, на които трябва да се отдаде приоритет, за да се гарантира изпълнението на договорените непредприети действия в областта на убежището и приемането.

               (4)

               Същевременно сегашната бежанска и миграционна криза продължава да оказва натиск върху системите за убежище и миграция на Гърция, която е основната държава на първо влизане по маршрута в Източното Средиземноморие. В периода между януари и 12 септември 2016 г. в Гърция незаконно са пристигнали 165 202 мигранти (4). Макар изявлението на ЕС и Турция (5) да доведе до значително намаляване на броя пристигащи лица на ден в Гърция от Турция (6), същевременно то наложи нови отговорности на гръцките органи. Освен това ситуацията в Гърция се промени значително след фактическото затваряне на маршрута през Западните Балкани, поради което гражданите на трети държави не могат да продължат пътя си по-нататък. В резултат на това 60 528 незаконно пристигнали граждани на трети държави са блокирани в Гърция (7). Същевременно схемите за преместване все още не се прилагат изцяло от държавите членки и само частично са намалили натиска, на който е подложена Гърция (8).

               (5)

               На 10 февруари 2016 г. Комисията отправи до Република Гърция първа препоръка относно спешните мерки, които Гърция трябва да предприеме с цел възобновяване на прехвърлянията съгласно Регламента от Дъблин (наричана по-нататък „първата препоръка“) (9). На 15 юни 2016 г. Комисията отправи до Република Гърция втора препоръка относно спешните мерки, които Гърция трябва да предприеме с цел възобновяване на прехвърлянията съгласно Регламента от Дъблин (наричана по-нататък „втората препоръка“) (10). В препоръките се стигна до заключението, че все още е необходимо значително подобрение на положението в Гърция преди Комисията да може отново да прецени дали е възможно възобновяване на прехвърлянията в Гърция съгласно Регламента от Дъблин.

               (6)

               На 14 юли 2016 г. Комисията получи от Гърция общ преглед на положението на кандидатите за убежище в Гърция и на напредъка във връзка с нерешените въпроси, набелязани във втората препоръка.

               (7)

               В периода от 1 януари до 18 септември 2016 г. до гръцките органи са били подадени 28 752 молби за убежище. На 1 септември 2016 г. Гърция информира Комисията за успешното приключване на т.нар. кампания за предварителна регистрация, която започна на 8 юни 2016 г. (11) Целта на това начинание беше да се регистрират всички незаконно пребиваващи граждани на трети държави, пристигнали в Гърция преди 20 март 2016 г., които са искали да подадат молба за международна закрила, но за които гръцките органи не са били започнали все още процедурата по предоставяне на убежище. Според наличната информация (12) през юни и юли 2016 г. гръцките органи са регистрирали предварително в континенталната част на страната 27 592 души като лица, търсещи убежище, чиято молба все още не е подадена. От 1 септември 2016 г. насам е започнал процесът на подаване на тези молби. В периода между 20 март и 18 септември 2016 г. на островите са били предварително регистрирани още 15 253 лица, от които 6 298 вече са подали молба за убежище.

               (8)

               С писмо от 19 септември 2016 г. Гърция предостави допълнителна информация на Комисията относно актуалното положение на кандидатите за убежище в Гърция и постигнатия напредък във връзка с реформата на нейната система за предоставяне на убежище. Гърция изрази също така загриженост във връзка с перспективата за евентуално възобновяване на прехвърлянията съгласно Регламента от Дъблин, като се има предвид настоящият брой на блокираните в Гърция мигранти, за повечето от които вече е започната процедура по предоставяне на убежище, както и във връзка с предизвикателствата, пред които е изправена при изпълнението на изявлението на ЕС и Турция. Гърция посочи също така, че броят на преместванията от Гърция в други държави членки остава доста под равнището, предвидено в Решенията за преместване.

               (9)

               Комисията отбеляза направените от Гърция подобрения на националното ѝ законодателство с цел гарантиране на транспонирането на новите разпоредби на преработената Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (13) относно процедурите по предоставяне на убежище и на част от преработената Директива 2013/33/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (14) относно условията за приемане. На 3 април 2016 г. гръцкият парламент прие нов закон (Закон 4375/2016), но не всички негови разпоредби са влезли в сила (15). На 22 юни 2016 г. Парламентът одобри изменение на Закон 4375/2016, с което, наред с другото, бяха изменени съставът на апелативните комитети и правото на търсещите убежище на устно изслушване пред тях (Закон 4399/2016) (16). На 31 август 2016 г. гръцкият парламент прие също така закон относно пребиваващите в Гърция деца бежанци в училищна възраст (Закон 4415/2016) (17).

               (10)

               След приемането на двете препоръки Гърция значително увеличи цялостния си капацитет за прием на незаконни мигранти и на кандидати за международна закрила. Според ежедневната информация, предоставена от гръцките органи на 14 септември 2016 г., в центровете за временен прием има 62 987 свободни места на незаконни мигранти и на кандидати за международна закрила в Гърция (18). На 14 юли 2016 г. Гърция информира Комисията, че е „в състояние да осигури подслон, храна и всички основни услуги на преобладаващото мнозинство незаконни мигранти и лица, търсещи убежище, които са блокирани в Гърция“ и че е поела ангажимент за „осигуряването на подходящ стандарт на живот за всички бежанци“.

               (11)

               Освен това на 14 юли Гърция също така предостави информация относно плана за увеличаване на възможностите за настаняване на уязвими кандидати за убежище, най-вече непридружените ненавършили пълнолетие лица. Целта беше до края на лятото да бъдат отворени още 700 места в допълнение към наличните през юли 622 места, както и с финансовата подкрепа на ЕС да бъдат използвани отделни пространства в рамките на съществуващите обекти, докато бъдат определени нови обекти за настаняване на непридружени ненавършили пълнолетие лица. Тази цел обаче не бе постигната: на 19 септември 2016 г. Гърция информира Комисията, че разполага с 891 места в приемни центрове за непридружени ненавършили пълнолетие лица. В момента тези центрове са запълнени и има списък от 1 487 чакащи непридружени ненавършили пълнолетие лица, които трябва да бъдат настанени в подходящи структури (19). Следователно напредъкът в тази област е бавен и е ясно, че Гърция трябва да положи повече усилия, за да гарантира наличието на достатъчно на брой места за приемане на непридружени ненавършили пълнолетие лица и да се справи с търсенето на такива места за настаняване.

               (12)

               Освен това са налице сериозни предизвикателства във връзка с новопристигналите лица на островите в Егейско море. Максималният капацитет за приемане продължава да бъде 7 450, въпреки че към 27 септември 2016 г. общият брой на регистрираните на островите мигранти е бил 13 863. Намаленият, но все пак постоянен, поток на новопристигащи лица води до проблеми с безопасността, сигурността и хигиената, както и до неподходящи условия по отношение на уязвимите групи.

               (13)

               Наред с това по-голямата част от структурите в Гърция са само временни, като в някои се предлагат само най-елементарни условия за прием на лицата, които са настанени там, като храна, вода, хигиенни условия и основни медицински грижи. Макар това да може да бъде достатъчно за много кратък период от време до преместването на лицата в по-добри центрове, условията в някои от структурите продължават да не отговарят на изискванията на Директива 2013/33/ЕС за определяне на стандарти относно приемането на кандидати за международна закрила.

               (14)

               През януари 2016 г. Комисията и ВКБООН подписаха споразумение за делегиране на обща стойност от 80 милиона евро за откриването на 20 000 места в отворени структури за настаняване (схеми за наем на апартаменти, ваучери за хотели и програми за приемни семейства), които да се ползват основно от кандидати за международна закрила, отговарящи на условията за преместване (20). Споразумението за делегиране беше преразгледано през юли 2016 г., за да може в схемата за настаняване да бъде включена също така възможността за създаване на свободни места в центровете за преместване, управлявани от ВКБООН, и за да стане по-ясно в текста, че целевата група на схемата за настаняване включва не само кандидати за преместване, но и други лица, търсещи убежище. От месец юни насам наличните места в схемите за настаняване бяха значително увеличени (с около 5 600). От 20 000 места, предвидени по системата за наемане на жилища, въведена от ВКБООН през декември 2015 г., за кандидати, отговарящи на условията за преместване, към 19 септември са били налични 12 045 места, от тях 3 404 места в хотели/цели сгради, 6 559 места в апартаменти, 385 места в приемни семейства и 507 места в специализирани центрове за непридружени ненавършили пълнолетие лица (21).

               (15)

               От гореизложеното следва, че Гърция все още трябва да постигне напредък по отношение на създаването на достатъчен и подходящ постоянен специализиран отворен капацитет за приемане на кандидати за убежище, който да е с подходящо качество. Според информацията, предоставена от Гърция в писмо от 25 август, общият планиран капацитет на 39-те постоянни центрове в континенталната част на страната се оценява на около 32 700 места. В писмото си от 19 септември Гърция потвърди, че новите обекти, в които се предлагат достойни условия на живот съгласно стандартите на ЕС, са идентифицирани и ще бъдат изцяло ремонтирани. Наложително е тези планове да бъдат спешно приведени в реално изпълнение, а като се има предвид, че някои временни съоръжения ще бъдат трансформирани в постоянни, е необходимо да се запази достатъчен капацитет във временните центрове в случай на недостиг на капацитет поради неочаквани мигрантски потоци. Освен това, както се изисква във втората препоръка, е необходимо гръцките органи да представят по-точни данни относно капацитета за приемане, както и изчерпателна и постоянно актуализирана оценка на потребностите по отношение на общия капацитет за приемане и естеството на този капацитет.

               (16)

               Установени са значителни подобрения във връзка с изграждането на регионалните служби по предоставяне на убежище. В гръцкото законодателство е предвидено създаването на регионални служби по предоставяне на убежище в областите на Атика, Солун, Тракия, Епир, Тесалия, Западна Гърция, Крит, Лесбос, Хиос, Самос, Лерос и Родос (22). С решение на директора на Службата по предоставяне на убежище е възможно също така създаването на автономни бюра по предоставяне на убежище, с цел да се удовлетворят нарасналите нужди на Службата по предоставяне на убежище. Към момента има осем действащи регионални служби в областите на Атика, Тракия, Солун, Лесбос, Самос и Родос. Освен това са създадени две допълнителни бюра по предоставяне на убежище в Хиос и Кос, с което общият брой на бюрата по предоставяне на убежище става пет. Според посоченото в закона още три регионални служби по предоставяне на убежище трябва да започнат да функционират в областта на Кос, Епир (Йоанина), о-в Крит (Ираклион) и Тесалия (Волос). Освен това бюрото по предоставяне на убежище в Западна Гърция (Патра) трябва да бъде превърнато в регионална служба по предоставяне на убежище. В Алимос беше създадено специализирано бюро по въпросите на преместването, което започна да функционира на 26 септември 2016 г.

               (17)

               В своите доклади гръцките органи информират Комисията също така, че в Службата по предоставяне на убежище тече процедура за набиране на персонал с цел увеличаване на капацитета за обработка на молбите. Съгласно предоставената на 14 юли 2016 г. информация към този момент Службата по предоставяне на убежище разполага с 350 служители, което е два пъти повече спрямо 2015 г. Една трета от тях е срочно нает персонал, финансиран от различни източници за финансиране на ЕС и ЕИП. Гръцкият парламент одобри още 300 постоянни позиции за служители, които ще бъдат наети през следващите месеци. Те се добавят към срочно наетия от ВКБООН персонал и експертите от държавите членки, изпратени временно от EASO в гръцката Служба по предоставяне на убежище.

               (18)

               За да се справи с молбите за предоставяне на убежище, подадени от новопристигнали търсещи убежище лица, които са били предварително регистрирани, Службата по предоставяне на убежище възнамерява да наеме постепенно от средата на септември до средата на ноември 177 нови служители, за да увеличи капацитета за подаване и обработване на молбите, както следва: 56 служители ще регистрират кандидатите за убежище, които отговарят на условията за преместване, 25 служители ще регистрират молбите, попадащи в приложното поле на Регламента от Дъблин, 7 служители ще разглеждат очевидно необосновани случаи в рамките на ускорена процедура, 60 служители ще регистрират и обработват молбите за международна закрила по силата на редовната процедура и 29 служители ще поемат различни задачи от административно и статистическо естество.

               (19)

               Предвид значителното увеличение на броя на лицата, за които е започнала процедурата по предоставяне на убежище в Гърция [точният им брой понастоящем предстои да бъде потвърден], е ясно, че настоящата и планираната численост на персонала на Службата по предоставяне на убежище все още не е достатъчна за обработката на настоящите и вероятните бъдещи молби по подходящ начин, като се има предвид по-специално, както Гърция посочи през юли, че разглеждането на подадените молби може да отнеме до три години. В писмото от 14 юли 2016 г. гръцките органи заявиха, че не е възможно по-бързо набиране на допълнителен персонал поради липсата на опитни служители, които да обучават, наставляват и контролират новоназначените такива. Важно е обаче да се гарантира, че Службата по предоставяне на убежище ще бъде подсилена допълнително чрез значително повече персонал и материални ресурси, за да може да обработва нарасналия брой молби за предоставяне на убежище. За тази цел следва да се извършва обстойна и постоянно осъвременявана оценка на потребностите, при която да се отчита броя на молбите за предоставяне на убежище, които са в процес на разглеждане и които се очаква да бъдат обработени от гръцката Служба по предоставяне на убежище във всеки един момент, както и броят на наличния персонал, който е необходим или вероятно ще бъде необходим за обработката на тези молби. Това не само ще позволи да се преценят необходимите на Службата по предоставяне на убежище човешки ресурси, но и по какъв начин Комисията, нейните агенции и държавите членки могат най-добре да подпомогнат Гърция за разглеждането на тези молби за по-кратък срок от време.

               (20)

               В съответствие с решението по делото M.S.S търсещите убежище лица трябва да имат ефективен достъп до правни средства за защита при отрицателни решения по молбите им за предоставяне на убежище. Вече е постигнат важен напредък в това отношение. Със Закон 4375/2016, приет през април 2016 г., бяха създадени Апелативен орган и апелативни комитети. Следва да бъдат създадени достатъчно на брой апелативни комитети, за да може Апелативният орган да бъде напълно функциониращ до края на 2016 г.

               (21)

               С наскоро приетия Закон 4399/2016 се създават нови апелативни комитети. Те са натоварени с разглеждането на всички жалби срещу решенията на гръцката Служба по предоставяне на убежище, подадени от 24 юни 2016 г. насам. Като приоритет апелативните комитети ще се съсредоточат основно върху молби, подадени на гръцките острови, така че да се допринесе за изпълнението на набелязаните в изявлението на ЕС и Турция действия. Новите апелативни комитети постановиха първите си решения в средата на август. Понастоящем има пет апелативни комитета. Със Закон 4399/2016 беше изменена също така структурата на тези комитети, които понастоящем се състоят от трима членове: двама съдии от административния съд и един гръцки гражданин със съответните умения и опит, който се предлага от Върховния комисариат на ООН за бежанците или от Националната комисия по правата на човека.

               (22)

               Първоначално на предишните апелативни комитети, създадени с цел да разглеждат натрупаните висящи жалби в Гърция, бе възложен допълнителен мандат да разглеждат освен жалбите по същество срещу решения на първа инстанция, и жалбите срещу решения, постановени на основание допустимост като част от изявлението на ЕС и Турция. Със създаването през юни на допълнителни апелативни комитети следва да се намали натоварването на 20-те апелативни комитети, занимаващи се с натрупаните висящи жалби, което ще им позволи да ускорят хода на производството по неприключените дела за обжалване.

               (23)

               Бе отбелязан по-голям напредък във връзка с предишните натрупани жалби съгласно „старата процедура“, уредена с Президентски указ 114/2010. Приблизителният брой на натрупаните към 21 септември 2016 г. висящи дела е около 8 075 (спад спрямо общо около 51 000 дела, смятани за част от висящите дела в началото на 2013 г. и около 13 975 дела през юни 2016 г.). Гръцките органи предоставиха разрешителни за хуманитарни цели на лица, които от дълго време имат висящи молби за предоставяне на убежище и отговарят на условията за получаване на разрешително за пребиваване на основание хуманитарни съображения или други извънредни обстоятелства съгласно гръцкия Закон 4375/2016. Разрешителните за пребиваване се издават за период от две години и могат да се подновяват (23). Те предоставят на получателите същите права и предимства като тези на лицата, получили статут на субсидиарна закрила в Гърция (24), вследствие на което тези лица вече не се считат за кандидати за убежище. Някои от висящите жалби обаче се разглеждат по същество. Въпреки постигнатия значителен напредък от първата препоръка насам Гърция следва да продължи усилията, за да наваксва по висящите жалби в това отношение, като гарантира, че кандидатите с висящи жалби имат възможност да упражнят правото си на достъп до ефективни правни средства за защита.

               (24)

               Имайки предвид увеличението на броя молби, подадени в Гърция от влизането в действие на изявлението на ЕС и Турция, е още по-важно да има апелативен орган, който да разполага с достатъчно персонал за обработването на очакваното увеличение на броя обжалвания. Постоянната оценка на нуждите следва да се извършва и въз основа на броя обжалвания, които са висящи в момента пред различните апелативни органи, и които те вероятно ще трябва да разгледат.

               (25)

               Осигуряването на безплатна правна помощ за кандидатите на етап обжалване е включено в новия закон (Закон 4375/2016). Все още обаче не са предприети всички мерки за прилагането на този закон на практика. На 9 септември 2016 г. бе прието министерско решение за прилагането на разпоредбата за правна помощ съгласно Закон 4375/2016, като според гръцките органи след публикуването на това решение следва бързо да се предприемат всички необходими стъпки за предоставянето на безплатна правна помощ на всички кандидати, които са на етап обжалване в Гърция. Финансирането за безплатната правна помощ бе осигурено посредством гръцката национална програма по линия на фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (ФУМИ). В допълнение на ВКБООН бе отпуснато субсидиране на обща стойност 30 милиона евро от средствата за спешна помощ на ФУМИ (25). Средствата ще бъдат използвани от ВКБООН наред с други неща и за предоставянето на безплатна правна помощ на кандидатите за международна закрила на етап обжалване до началото на 2017 г., когато се очаква да заработи системата за безплатна правна помощ на гръцките органи. На 19 септември Гърция информира Комисията, че до началото на 2017 г. ще бъде създаден регистър на адвокатите, който трябва да се поддържа от Службата по предоставяне на убежище. Гърция незабавно следва да предприеме необходимите мерки за гарантиране на правото на безплатна правна помощ в рамките на процедурата за предоставяне на убежище.

               (26)

               В новия Закон 4375/2016 се предвижда нова дирекция за приемане и дирекция за социална интеграция, които имат специализирани отдели за приемане и интеграция на непридружени ненавършили пълнолетие лица в рамките на Министерството на вътрешните работи и административната реформа, включително осигуряването на процесуално представителство. Въпреки това гръцките органи все още не са предприели мерки за изпълнение с цел реално осигуряване на необходимите процесуални гаранции и условия за приемане на непридружените ненавършили пълнолетие лица. Независимо че гръцкото правителство вече прие министерско решение относно установяването на възрастта на непридружените ненавършили пълнолетие лица, търсещи убежище (26), необходимо е да бъде приет и президентски указ, който да включва разпоредби за ефективна система за настойничество.

               (27)

               НПО изразиха загриженост относно факта, че много деца в Гърция не получават достъп до образование. Напредък в това отношение бе направен с приемането на Закон 4415/2016 през август 2016 г., който има за цел, inter alia, да осигури психологическа подкрепа и образование на децата на търсещите убежище лица, както и плавна интеграция в гръцката образователна система на онези, които ще останат в Гърция след подготвителен преходен период. От съществено значение е тази правна рамка да бъде ефективно и изцяло приложена, като въпрос с неотложен характер. Освен това според някои НПО положението на непридружените ненавършили пълнолетие лица, е като цяло нестабилно, като някои посочват, че децата са все още държани за продължителни периоди от време в пренаселени места с нехигиенични условия и без представител или достъп до правна помощ, докато бъде намерено подходящо място за настаняването им (27). Както е посочено в съображение 11, липсата на подходящи места за настаняване на ненавършили пълнолетие лица е важен проблем, който трябва да бъде спешно разрешен.

               (28)

               Европейската комисия е предоставила значително финансиране на Гърция в подкрепа на усилията на държавата да подобри системата за управление на убежището в съответствие със стандартите за ЕС. От началото на 2015 г. на Гърция беше отпусната спешна помощ в размер на над 352 милиона евро чрез фондовете в областта на вътрешните работи (фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (ФУМИ) и фонд „Вътрешна сигурност“ (ФВС) — пряко на гръцките органи или чрез агенции на Европейския съюз и международни организации, работещи в Гърция. От тази сума около 90 милиона евро бяха възложени директно на гръцките органи през юли 2016 г. за засилване на капацитета им с цел подобряване на условията на живот и предоставяне на първични здравни услуги в бежанските центрове за настаняване, както и за осигуряване на приема и здравното обслужване на мигрантите. Чрез наскоро създадения инструмент за спешна помощ също бе предоставено значително финансиране (около 198 милиона евро) на хуманитарни партньорски организации с цел удовлетворяване на основните хуманитарни нужди на мигрантите и на бежанците. Това финансиране подпомага прилагането на плана за спешно реагиране, разработен съвместно от Комисията, гръцките органи и съответните заинтересовани страни с цел справяне с текущото хуманитарно положение на място и изпълнението на набелязаните в изявлението на ЕС и Турция действия.

               (29)

               Тази спешна помощ допълва вече отпуснатите на Гърция за периода 2014—2020 г. 509 милиона евро по националните ѝ програми в рамките на ФУМИ и ФВС, като така Гърция става първия бенефициер на фондове на ЕС в областта на вътрешните работи сред държавите-членки на ЕС.

               (30)

               Гърция следва да гарантира, че тези финансови средства незабавно ще бъдат използвани по възможно най-ефикасен и ефективен начин. За целта е необходимо спешно да бъде приключена текущата проверка на гръцките национални програми по фондовете в областта на вътрешните работи (ФУМИ, ФВС) с оглед адаптирането им към новите приоритети. Преразглеждането на националната програма в рамките на ФУМИ е почти завършено, като остават няколко нерешени въпроса, които предстои да бъдат разгледани преди процеса на одобрение на програмата, който се очаква да започне много скоро. По отношение на преразглеждането на националната програма в рамките на ФВС, което е в по-напреднал стадий, на Комисията следва спешно да бъде представена ревизирана версия на програмата с цел официална консултация. По отношение на органа, отговорен за управлението на тези фондове, който бе прехвърлен от Министерството на вътрешните работи и административната реформа към Министерството на икономиката, развитието и туризма, понастоящем Гърция следва да уведоми незабавно за приключването на официалното определяне на новия отговорен орган в съответствие с изискванията, определени в правното основание.

               (31)

               Както бе посочено в съобщението на Комисията от 4 март 2016 г. относно „Завръщането към Шенгенската система“ (28), обезпечаването на напълно функционираща дъблинска система е неизменна част от по-мащабните усилия, необходими за стабилизирането на политиката в областта на убежището, миграцията и границите. Тези усилия следва да доведат до възстановяване на нормалното функциониране на Шенгенското пространство. Поради това е важно Гърция да предприеме незабавно оставащите мерки, посочени в настоящата препоръка. Същевременно приоритет следва да бъде и реформирането на правилата съгласно регламента от Дъблин (29), въз основа на целите за солидарност и справедливо разпределяне на тежестта между държавите членки, както беше предложено от Комисията. Преговорите относно това предложение продължават.

               (32)

               Редовното докладване от страна на Гърция относно постигнатия напредък за осъществяването на тези действия и други важни елементи, включително предстоящите данни, получени от ВКБООН и други съответни организации, ще бъде от изключително значение, за да се прецени дали условията позволят на държавите членки да възобновят прехвърлянията на лица в Гърция съгласно Регламента от Дъблин, като се има предвид, че обемът на прехвърлянията и категориите лица, които трябва да бъдат прехвърлени, следва да съответства на конкретния постигнат напредък. До 31 октомври 2016 г. Гърция следва да представи актуализиран доклад, както е посочено в настоящата препоръка.

               (33)

               Комисията отчита значителния напредък, постигнат от Гърция, подпомагана от Комисията, Европейската служба за подкрепа в областта на убежището (EASO), държавите членки и международни и неправителствени организации (НПО), за подобряване на функционирането на гръцката система за предоставяне на убежище след приемането на двете препоръки. Гърция положи значителни усилия за въвеждането на съответните основни институционални и правни структури с цел постигане на добре функционираща система за предоставяне на убежище. Комисията признава по-специално, че Гърция е предприела важни стъпки за насочване на повечето незаконни мигранти или към процедурата за получаване на убежище или към процедурата за връщане чрез предварителната регистрация. Гърция е увеличила също така общия капацитет за прием и капацитета на Службата по предоставяне на убежище, намалила е значително обема на натрупаните за разглеждане жалби и е създала нови апелативни комитети, и е приела правна рамка за безплатна правна помощ и за достъп на ненавършили пълнолетие лица до държавно образование.

               (34)

               Въпреки това Гърция все още е изправена пред трудна ситуация по отношение на големия брой нови кандидати за убежище, свързан най-вече с прилагането мярката за предварителна регистрация и продължаващото пристигане на незаконни мигранти, макар и в по-малка степен, отколкото през периода преди март 2016 г. Същевременно има и други важни стъпки, които трябва да бъдат предприети за отстраняване на оставащите системни недостатъци в гръцката система за предоставяне на убежище, по-конкретно поради недостига на капацитет. Въз основа на постигнатия по-голям напредък при бъдещото възобновяване на прехвърлянията в Гърция съгласно Регламента от Дъблин следва да се вземе под внимание отражението, която тази трудна ситуация оказва върху цялостното функциониране на системата за предоставяне на убежище, и вследствие на това прехвърлянията следва да започнат постепенно и с оглед на всеки отделен случай. В този смисъл следва да се избегне създаването на непосилна тежест за Гърция.

               (35)

               В настоящата препоръка се формулират мерките, които трябва да бъдат предприети или запазени от гръцките органи предвид препоръката за такова постепенно възобновяване на прехвърлянията съгласно Регламента от Дъблин до края на декември 2016 г. За тази цел Гърция следва спешно да предприеме всички мерки, посочени в настоящата препоръка. Комисията смята да анализира постигнатия напредък в това отношение и да излезе с допълнителни препоръки през септември 2016 г. В тях може да се посочи какви Комисията счита, че би следвало да бъдат подходящите обхват и естество на постепенното възобновяване на прехвърлянията съгласно Регламента от Дъблин, като се вземат предвид конкретните нужди на кандидатите в уязвимо положение, както и какъв да бъде начинът, по който процесът може да бъде управляван в тясно сътрудничество с гръцките органи.

               (36)

               Отговорността за вземането на решения относно подобно възобновяване на прехвърлянията носят изключително държавите членки, действащи под контрола на съдилищата, които могат да отправят преюдициални запитвания до Съда на Европейския съюз относно тълкуването на Регламента от Дъблин,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

      Условия и структури за приемане

               1.

               Гърция следва да продължи да полага усилия, за да гарантира, че центровете за приемане разполагат с достатъчно свободни места за настаняването на всички лица, търсещи международна закрила на нейна територия, и че условията на приемане във всички тези центрове отговарят на стандартите, определени в законодателството на ЕС, по-специално в Директива 2013/33/ЕС. Като първостепенен приоритет Гърция следва:

                           а)

                           да приложи изцяло плановете относно постоянните отворени центрове за приемане, в които могат да бъдат настанени всички кандидати за международна закрила, пристигнали в нея или които вероятно ще пристигнат, както и лицата на тяхна издръжка, по време на цялата процедура за предоставяне на убежище;

                           б)

                           да създаде необходимите допълнителни места за настаняване на непридружени ненавършили пълнолетие лица, за да гарантира, че всички непридружени ненавършили пълнолетие лица, търсещи убежище, се настаняват незабавно на подходящо място, а не са държани в места с неотговарящи на стандартите условия, и да гарантира, че тези центрове са постоянни;

                           в)

                           да прилага ефективно новото законодателство относно достъпа на ненавършилите пълнолетие лица до държавната образователна система по време на цялата процедура за предоставяне на убежище;

                           г)

                           да гарантира, че кандидатите получават необходимите медицински грижи, което включва най-малкото спешни здравни грижи и основно лечение на болестите и тежките психични разстройства.

                     Гърция следва да гарантира също, че в допълнение към постоянните центрове, са на разположение или могат бързо да бъдат намерени подходящ брой временни отворени центрове за приемане, за да се даде възможност за настаняване на неочакван приток на кандидати за международна закрила и на лица на тяхна издръжка в подходящи условия.
               Гръцките власти следва да извършат обстойна оценка на нуждите по отношение на общия необходим капацитет за приемане и на неговото естество, както и постоянно да актуализират тази оценка предвид развитието на ситуацията. Гръцките власти следва да осигурят ефективното и постоянното управление и координация на всички структури за приемане, включително горещите точки, и да гарантират, че отговорните министерства разполагат с необходимите ресурси за целта.

      Достъп до процедура за предоставяне на убежище на първа инстанция и ресурси за нея

               2.

               Гърция следва да продължи да полага усилия за гарантирането на ефективен достъп до процедурата за предоставяне на убежище на всички кандидати за международна закрила, по-специално чрез:

                           а)

                           определянето на броя на служителите в Службата по предоставяне на убежище, който е необходим за обработката на молбите за предоставяне на убежище в рамките на шестмесечния срок, определен в Директива 2013/32/ЕС за процедурите за предоставяне на убежище;

                           б)

                           спешно ускоряване на процедурата за набиране на персонал за Службата по предоставяне на убежище, за да може в най-кратки срокове тя да се справя ефикасно и своевременно с всички молби за международна закрила;

                           в)

                           създаване на допълнителни регионални служби по предоставяне на убежище в региона на Лерос и Крит (Ираклион), Тесалия и Епир (Волос и Йоанина) и превръщането на действащите бюра по предоставяне на убежище в Лерос и Западна Гърция (Патра) в регионални служби по предоставяне на убежище, както е предвидено в закона.

                     Оценката на потребностите по буква а), следва да бъде постоянно актуализирана и да съдържа информация за броя на наетия персонал.

      Апелативен орган

               3.

               Гърция следва да продължи да полага усилия, за да се гарантира, че всички лица, търсещи международна закрила, имат достъп до ефективни средства за защита, по-специално чрез осигуряване на:

                           а)

                           пълноценно функциониране на новия Апелативен орган чрез създаване на подходящ брой апелативни комитети;

                           б)

                           подходящи човешки ресурси за Апелативния орган и комитетите, за да може те да разглеждат всички текущи и евентуални бъдещи жалби, включително жалбите в рамките на изявлението на ЕС и Турция;

                           в)

                           произнасяне по всички висящи молби за съдебен контрол на висящите понастоящем административни решения възможно най-скоро и при всички положения до края на 2016 г.

                     Въз основата на цялостна и постоянна оценка на потребностите гръцките органи следва да определят броя на апелативните комитети в рамките на новия Апелативен орган, които са необходими за разглеждането на всички жалби, подадени от кандидати за международна закрила, както и броя на човешките ресурси, необходими за запазването на безпроблемното функциониране на тези комитети.

      Правна помощ

               4.

               Гърция следва да гарантира, че нормативната уредба относно достъпа до безплатна правна помощ функционира ефективно и че всички кандидати за убежище получават необходимата правна помощ при съдебния контрол на административни решения по молби за международна закрила. По-специално Гърция следва:

                           а)

                           да изпълни действително министерското решение за осигуряването на безплатна правна помощ;

                           б)

                           бързо да подпише договор за регистър на адвокатите, които могат да предоставят тези услуги на кандидатите на етапа на обжалването в Гърция.

      Третиране на непридружени ненавършили пълнолетие и уязвими лица по време на процедурата за предоставяне на убежище

               5.

               Гърция следва да гарантира създаването на подходящи структури за идентификация и третиране на уязвими кандидати, включително непридружени ненавършили пълнолетие лица. По-специално Гърция следва:

                           а)

                           спешно да въведе подходяща процедура за настойничество чрез приемането на необходимия президентски указ за въвеждане на съответните разпоредби съгласно Закон 4375/2016;

                           б)

                           да установи какъв е необходимият брой служители за Дирекцията за приемане и за отдела за защита на непридружени ненавършили пълнолетие лица, и да наеме тези служители, за да осигури спешно гаранциите, необходими съгласно достиженията на правото в областта на убежището, за откриването на семействата и за процесуалното представителство;

                           в)

                           да гарантира, че процедурите за идентифициране на кандидатите със специални процесуални нужди и специални потребности за приемане се прилагат на практика, така че тези кандидати да получат необходимата психо-социална подкрепа, особено в случаите, в които може да са били жертви на сексуално насилие и експлоатация или трафик.

      Използване на финансиране от ЕС по национални програми

               6.

               Гърция следва да гарантира цялостното използване на същественото финансиране от ЕС, по-специално чрез спешното мобилизиране на наличните ресурси по националните ѝ програми по ФУМИ и ФВС и чрез проучване на възможностите за допълнително финансиране по линия на структурните фондове. В този контекст Гърция следва спешно да приключи извършваното понастоящем преразглеждане на националните програми, за да ги пригоди по-успешно към новите приоритети, и да уведоми незабавно за приключването на официалното учредяване на новия отговорен орган в съответствие с изискванията, определени в правното основание.

      Докладване относно предприетите действия

               7.

               Гърция се приканва да представи до 31 октомври 2016 г. доклад относно постигнатия напредък по прилагането на настоящата препоръка и препоръките от 15 юни и от 10 февруари 2016 г. Този доклад следва да включва по-специално описание на действията, предприети за преодоляване на оставащите недостатъци, посочени в настоящата препоръка, включително как гръцките органи са използвали или планират да използват необходимите човешки и материални ресурси, посочени в параграфи 1—5 от настоящата препоръка. Докладът следва да включва описание на постоянните оценки на нуждите, посочени в параграфи от 1 до 3 на настоящата препоръка. Докладът следва да включва и следната информация:

                           а)

                           общия настоящ и планиран постоянен и временен капацитет за приемане с цел настаняване на кандидати за международна закрила и естеството на този капацитет;

                           б)

                           общия брой на молбите за предоставяне на убежище, висящи на първа инстанция;

                           в)

                           подробни данни за всички висящи жалби и издадени решения на втора инстанция, включително дела за допустимост, както от новите апелативни комитети, така и от апелативните комитети, занимаващи се с натрупаните висящи жалби;

                           г)

                           общия брой настоящи и предвидени за наемане служители за обработване на молбите за предоставяне на убежище, регистрирани в Службата по предоставяне на убежище, и за работа в Дирекцията за приемане; както и

                           д)

                           общия брой настоящи и предвидени за наемане служители и броя на постепенно откриваните от Апелативния орган комитети.

      Съставено в Брюксел на 28 септември 2016 година.

            За Комисията

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Член на Комисията

      (1)  Регламент (ЕС) № 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за установяване на критерии и механизми за определяне на държавата членка, компетентна за разглеждането на молба за международна закрила, която е подадена в една от държавите членки от гражданин на трета държава или от лице без гражданство (ОВ L 180, 29.6.2013 г., стр. 31).

      (2)  Решение M.S.S с/у Белгия и Гърция (жалба № 30696/09) и Решение NS с/у Secretary of State for the Home Department, съединени дела C-411/10 и C-493/10.

      (3)  Регламент (ЕО) № 343/2003 на Съвета от 18 февруари 2003 г. за установяване на критерии и механизми за определяне на държава-членка, компетентна за разглеждането на молба за убежище, която е подадена в една от държавите-членки от гражданин на трета страна (ОВ L 50, 25.2.2003 г., стр. 1), който беше заменен от Регламент (ЕС) № 604/2013.

      (4)  Данни на Frontex от 12 септември 2016 г.

      (5)  Изявление на ЕС и Турция, 18 март 2016 г.

      (6)  Вж. докладите на Комисията относно постигнатия напредък по изпълнението на набелязаните в изявлението на ЕС и Турция действия, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm

      (7)  http://www.media.gov.gr/index.php, посетена на 27 септември 2016 г.

      (8)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета „Шести доклад относно преместването и презаселването“, COM(2016) 636 final.

      (9)  Препоръка на Комисията от 10 февруари 2016 г. до Република Гърция относно предприемането на спешни мерки от Гърция с цел възобновяване на прехвърлянията съгласно Регламент (ЕС) № 604/2013 — C(2016) 871 final.

      (10)  Препоръка на Комисията от 15 юни 2016 г. до Република Гърция относно предприемането на конкретни спешни мерки от Гърция с цел възобновяване на прехвърлянията съгласно Регламент (ЕС) № 604/2013 — C(2016) 3805 final.

      (11)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/EN-01.08.2016-Press-Release-end-pre-registration.pdf.

      (12)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/Preregistration-data_template_5_EN_EXTERNAL.pdf.

      (13)  Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно общите процедури за предоставяне и отнемане на международна закрила (ОВ L 180, 29.6.2013 г., стр. 60).

      (14)  Директива 2013/33/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за определяне на стандарти относно приемането на кандидати за международна закрила (ОВ L 180, 29.6.2013 г., стр. 96).

      (15)  „Закон 4375/2016 относно структурата и функционирането на Службата по предоставяне на убежище, Апелативния орган и Службата за прием и установяване на самоличността, създаването на Генерален секретариат за прием, транспонирането в гръцкото законодателство на Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно общите процедури за предоставяне и отнемане на международна закрила (преработен текст) и други разпоредби“, достъпен на: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   За да могат гръцките органи да прилагат закона изцяло, трябва да бъдат приети актове за изпълнение под формата на министерски или съвместни министерски решения.

      (16)  http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (17)  https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (18)  http://www.media.gov.gr/index.php.
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1.
   Тези временни извънредни и постоянни центрове са създадени в „горещите точки“ на островите в Егейско море, както и на континента.

      (19)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (20)  Независимо че ще се отдава приоритет на кандидатите, които отговарят на условията за преместване, от дейностите ще могат да се възползват кандидати за международна закрила, които очакват събиране с членове на семейството си в друга държава — членка на ЕС, съгласно Регламента от Дъблин, както и лица, търсещи убежище в Гърция, и спадащи по-специално към категориите уязвими лица, включително непридружени и разделени от родителите им деца, лица с увреждания, възрастни хора, самотни родители, лица с хронични заболявания, бременни жени и др.

      (21)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (22)  Чл. 1, ал. 3 от Закон 4375/2016.

      (23)  Член 22, параграф 3 от Закон 4375/2016.

      (24)  Член 28, Президентски указ 114/2010.

      (25)  Споразумението за отпускане на безвъзмездни средства бе подписано на 15 юли 2016 г.

      (26)  Министерско решение 1982/16.2.2016 г. (Официален вестник, B' 335)

      (27)  Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?“, септември 2016 г. https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf

      (28)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета, „Пътна карта — Завръщане към Шенгенската система“, COM(2016) 120 final, 4 март 2016 г.

      (29)  COM (2016) 270 final.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2016 година относно националната програма за реформи на Чешката република за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чешката република за 2016 г.

text:
               18.8.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 299/23

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2016 година
   относно националната програма за реформи на Чешката република за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чешката република за 2016 г.
   (2016/C 299/06)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. На 26 ноември 2015 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Чешката република не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)

               Докладът за Чешката република за 2016 г. беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бяха оценени напредъкът на Чешката република в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., и напредъкът по отношение на националните цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)

               На 11 май 2016 г. Чешката република представи своята програма за конвергенция за 2016 г., а на 12 май своята национална програма за реформи за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките за обвързване на ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (5)

               Спрямо Чешката република понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2016 г. правителството планира леко влошаване на номиналното салдо до -0,6 % от БВП през 2016 г. и глобално стабилизиране на -0,5 % от БВП от 2017 г. нататък. Средносрочната бюджетна цел за структурен дефицит от 1 % от БВП продължава да бъде спазена за продължителността на програмата. Според програмата за конвергенция съотношението дълг/БВП се очаква да се запази на равнище 41,1 % през 2016 г. и да спадне до 39,3 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Мерките, необходими за подпомагане на планираните цели за дефицита от 2017 г. нататък, не са уточнени в достатъчно голяма степен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. структурното салдо се очаква да бъде в размер на -0,7 % и -0,9 % от БВП съответно през 2016 г. и 2017 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Възможните бъдещи отклонения ще се оценяват съгласно изискването за поддържане на структурното салдо на равнището на средносрочната бюджетна цел. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че Чешката република ще изпълни разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (6)

               В дългосрочен план съществуват средни рискове за фискалната устойчивост в Чешката република. Те са свързани главно с предвижданото въздействие на публичните разходи, свързани със застаряването на населението, главно в сектора на здравеопазването, но също и в пенсионния сектор. Ако бъдат изпълнени, наскоро приетите и планираните мерки за изменение на пенсионната система ще доведат до влошаване на състоянието на публичните финанси в дългосрочен план. Първо, през февруари 2016 г. правителството прие законодателство, даващо му възможност да адаптира с по-голяма гъвкавост механизма за индексиране на пенсиите. Второ, в процес на обсъждане са предложения за таван на законоустановената пенсионна възраст от 65 години и за установяване на механизъм за редовно преразглеждане на пенсионната възраст. Понастоящем няма планове за увеличаване на ниската законоустановена пенсионна възраст. В областта на здравеопазването прогнозираното увеличение на дългосрочните разходи също дава повод за безпокойство. Чешката република е изправена пред предизвикателства, свързани с подобряване на управлението и ефективността на разходите на нейната система на здравеопазване, но понастоящем редица мерки са в различни етапи на изпълнение. Показателите сочат високо потребление на стоки и услуги и сравнително високо използване на болнични грижи, които са по-скъпи от извънболничната помощ. Наличните медицински данни не се използват ефективно за планиране и рационализиране на способностите на болничната помощ. Системата за възстановяване на разходите за болнични грижи е в процес на преразглеждане вследствие на редица слабости, като например малката извадка от болници, която се използва за изчисляване на референтните проценти. Вариантите за укрепване на координацията на извънболничната помощ, подобряване на ролята на специалистите и ограничаване на ненужното потребление на извънболнична помощ все още не са проучени в достатъчна степен.

               (7)

               Фискалната рамка на Чешката република е сред най-слабите в Съюза. Пакет от реформи за справяне с основните слабости в тази област бе одобрен от правителството през февруари 2015 г., но все още се изчаква той да бъде ратифициран от парламента. Пакетът цели да се транспонира в националното законодателство Директива 2011/85/ЕС на Съвета (4). Предложението за реформа предвижда по-строги тавани за разходите и прякото им обвързване със средносрочната бюджетна цел. В рамките на реформата правителството ще трябва да приеме бюджет, който гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, и ще бъде създаден независим фискален съвет за наблюдение на публичните финанси и повишаване на прозрачността.

               (8)

               Инвестициите в Чешката република остават под средните за ЕС на глава от населението и са силно концентрирани в региона около столицата. Административните и регулаторните пречки продължават да подкопават ефективността на бизнес средата и са пречка пред инвестициите. Съществуват специфични проблеми при изпълнението на проекти за транспортна и енергийна инфраструктура. Освен това усвояването на средствата от ЕС през програмния период 2007—2013 г. е бавно, главно вследствие на сложните процедури, недостатъците в системите за управление и контрол, неефективността на процедурите за възлагане на обществени поръчки и слабия административен капацитет на органите, които участват в изпълнението на проекта. По отношение на транспортната инфраструктура административните пречки пред инвестициите включват продължителни процедури за издаване на разрешителни за земеползване и забавяния, произтичащи от процедурите за обжалване на антимонополната служба. По отношение на енергийната ефективност публичните програми за намаляване на енергийната интензивност са фрагментирани и икономически неефективни. Има признаци, че икономиите на енергия не се подобряват в съответствие с националния план за действие за енергийна ефективност. По отношение на услугите са налице някои доказателства за регулаторни ограничения. Това важи по-специално за някои от отделните професионални сектори на услугите, за които пречките за навлизане на пазара и упражняване на дейността са по-високи от средните за ЕС. Ниската степен на използване на качествени публични услуги онлайн също възпрепятства стопанската среда и отразява слабости, свързани с предлагането. Услугите на електронното управление не се възползват в пълна степен от технологичните възможности за подобряване на опита на потребителите и тяхното техническо ниво е едно то най-ниските в Съюза. Наличните доказателства сочат, че данъчните измами в Чешката република са сравнително често явление. Справянето с този проблем, особено при ДДС, е на едно от челните места в политическия дневен ред. От друга страна, не се предвиждат мерки за намаляване на относително високите разходи, свързани с плащането на данъци или за опростяване на данъчната система. Услугите за предварително попълване на данъчни декларации, предлагани от данъчните органи, са ограничени. Данъкоплатците използват в ограничена степен системите за електронно подаване на данъчни декларации, въпреки че е постигнат известен напредък в областта на ДДС. Освен това според най-новите международни доклади разходите за събиране на данъци са относително високи. Високите осигурителни вноски за сметка на работодателя спомагат за общото високо равнище на данъчно облагане на труда, а диверсификацията в други области, като например данъците върху недвижимото имущество, е ограничена.

               (9)

               Редица показатели сочат значителни слабости в публичната администрация. Известен напредък беше постигнат в приемането на законодателни и незаконодателни мерки в плана от 2015 г. за борба с корупцията. Законът за регистър на договорите беше одобрен от парламента през ноември 2015 г. Навременното му прилагане и по-нататъшно развитие ще подобрят прозрачността и ефективността на публичните търгове. Въпреки това някои основни промени в законодателство за борба с корупцията като изменението на Закона за конфликт на интереси и приемането на нов закон за финансирането на политическите партии все още не са се състояли. Някои от приетите мерки са трудни за прилагане и имат ограничено въздействие, а някои от планираните мерки са многократно отлагани за следващия план за действие. Въпреки положените усилия за преодоляване на недостатъците в чешката система за възлагане на обществени поръчки допълнителен напредък може да бъде постигнат по отношение на конкуренцията и следователно по отношение на съотношението цена–качество. Това отчасти се дължи на липсата на подходящо обучение на специалистите в областта на обществените поръчки и на недостатъчния фокус върху критериите за качество при избора на изпълнител. Публичният сектор разчита до голяма степен на неконкурентни процедури с ограничена възможност за привличане на участници в търга, а комбинираните обществени поръчки се използват рядко. Въпреки това прилагането на неотдавна транспонираните директиви за обществените поръчки за модернизиране на процедурите за възлагане на обществени поръчки се очаква да бъде възможност за въвеждане на стратегическа и основана на доказателства политика в областта на обществените поръчки по отношение на професионализирането, обединяването на обществени поръчки, засиления акцент върху критерии за качество и лоялността на специалистите в областта на обществените поръчки.

               (10)

               Налице е значителен ръст на инвестициите в НИРД през последните години, но резултатите все още са слаби и съществуват опасения относно устойчивостта на инфраструктурата на НИРД. Понастоящем в чешката система за научни изследвания се провеждат закъснели, но значими реформи в областта на управлението, по-специално при оценяването и финансирането. Съществуващият механизъм за финансиране е фрагментиран, с недостатъчна координация между съответните органи и неясно разделение на отговорностите и приоритетите. В процес на разработване е цялостна рамка за оценка на НИРД, включваща връзки с финансирането, но постигнатият напредък е бавен. Положени са ограничени усилия за засилване на връзките между академичните среди и бизнес общността. Тези връзки са отслабени от рамката за оценка на публичните научно-изследователски институции, която не взема предвид равнището на сътрудничество с предприятията.

               (11)

               Реформата на висшето образование беше приета от парламента през януари 2016 г. Привлекателността на учителската професия продължава да бъде предизвикателство, като относително ниското заплащане се разглежда като една от причините за това, а в същото време учителският състав е застаряващ. Разработва се нова система за професионално развитие на преподавателите и педагогическия персонал, за да се повиши привлекателността на професията, но нейното прилагане беше отложено. Образователните резултати като цяло са добри, но те са силно повлияни от социално-икономически произход на студентите. Ниските резултати в образованието на групите в неравностойно положение, особено на ромската общност, са очевидна причина за безпокойство. Според прогнозите значителна част от децата от ромски произход напускат преждевременно училище. Голям брой деца от ромски произход получават образование извън училищата от общообразователната система и вследствие на това учебните стандарти за тях са по-ниски отколкото за останалите деца. Възможностите за обучение за учителите, което да им помогне да се справят с този проблем, са недостатъчни, като малък дял от учителите участват в дейности за професионално развитие, свързани с преподаване на смесени групи и приобщаващо образование. Приети бяха значителен брой законодателни и административни мерки за приобщаващо образование, които започват да се изпълняват. Очаква се те да допринесат за намаляването на разликите в образователните постижения между децата от ромски произход и останалите деца. През март 2016 г. парламентът прие изменения в Закона за образованието, които предвиждат удължаване на срока на задължителното образование до последната година на предучилищно образование и гарантиране на право на място в детската градина на по-малките деца. Въпреки това неравенствата в образователната система пречат на подобряването на качеството на човешкия капитал и възпрепятстват резултатите на пазара на труда на по-късен житейски етап.

               (12)

               Положението на пазара на труда в Чешката република се е подобрило, но по-нататъшното увеличаване на равнището на заетостта ще зависи от по-голямото участие на слабо представените групи. Това включва жените с малки деца, нискоквалифицираните работници и членовете на ромската общност. Способностите за информиране на населението на публичните служби по заетостта в съчетание с подходящи и целенасочени политики за активен пазар на труда и индивидуализирани услуги ще допринесат за нарастване на участието на уязвимите групи. Участието на пазара на труда на жените с малки деца е възпрепятствано от продължаващата липса на достъпни и качествени услуги за грижи за деца, по-специално за децата до три години, както и от ограниченото използване на договорености за гъвкаво работно време. През последните години бяха предприети някои мерки за разрешаване на този проблем, но могат да бъдат положени повече усилия.

               (13)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чешката република и го публикува в доклада за страната за 2016 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и последващите действия във връзка с препоръките към Чешката република, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Чешката република, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу.

               (14)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция и изрази становище (5), че Чешката република ще спази Пакта за стабилност и растеж,

         ПРЕПОРЪЧВА на Чешката република да предприеме следните действия през периода 2016—2017 г.:

               1.

               Да предприеме мерки за осигуряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси с оглед на бъдещите рискове в областта на здравеопазването. Да приеме законодателство за укрепване на фискалната рамка.

               2.

               Да намали регулаторните и административните пречки пред инвестициите, по-специално в областта на транспорта и енергетиката, и да осигури по-голямо наличие на услуги за електронно управление. Да приеме оставащите реформи за борба с корупцията и да подобри практиките за възлагане на обществени поръчки.

               3.

               Да укрепи управлението в системата на НИРД и да улесни връзките между академичните среди и предприятията. Да повиши привлекателността на учителската професия и да предприеме мерки за по-голямо приобщаване на децата в неравностойно положение, включително децата от ромски произход, в общообразователните училища и детските градини. Да премахне пречките пред по-голямото участие на пазара на труда на недостатъчно представените групи, по-специално на жените.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2016 година.

            За Съвета

            Председател

         P. KAŽIMÍR

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (3)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (4)  Директива 2011/85/ЕС на Съвета от 8 ноември 2011 г. относно изискванията за бюджетните рамки на държавите членки (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 41).

      (5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 26 ноември 2013 година относно насърчаването на укрепваща здравето физическа активност в различните сектори

text:
               4.12.2013

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 354/1

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 26 ноември 2013 година
   относно насърчаването на укрепваща здравето физическа активност в различните сектори
   2013/C 354/01
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292, във връзка с членове 165 и 168 от него,
   като взе предвид предложението на Европейската комисия,
   като има предвид, че:

               (1)

               Ползите от физическата активност, включително редовните занимания със спорт и упражнения, през целия живот, са от първостепенно значение и включват понижен риск от сърдечносъдови болести и от някои видове ракови заболявания и диабет, по-добър мускулно-скелетен статус и контрол на телесното тегло, както и положително влияние върху развитието на психичното здраве и когнитивните процеси. Съгласно препоръките на Световната здравна организация (СЗО) физическата активност е важна за всички възрастови групи, но има особено голямо значение при децата, хората в трудоспособна възраст и хората в напреднала възраст.

               (2)

               Тъй като физическата активност е предпоставка за здравословния начин на живот и доброто здраве на трудещите се, тя допринася за постигането на ключовите цели, определени в стратегията „Европа 2020“, по-специално във връзка с растежа, производителността и здравето.

               (3)

               Въпреки че през последните години публичните органи в някои държави-членки повишиха усилията си за насърчаване на укрепващата здравето физическа активност (УЗФА), нивото на физическа активност в Съюза все още е недопустимо ниско. По-голямата част от европейските граждани не са достатъчно активни физически, като 60 % изобщо не се занимават със спорт или физически упражнения, или го правят рядко. Липсата на физическа активност в свободното време се наблюдава по-често сред групите с по-нисък социално-икономически статус. В момента няма данни, които да показват, че негативните тенденции в Съюза като цяло търпят промяна в положителна посока.

               (4)

               Установено е, че навсякъде по света в страните с високи доходи липсата на физическа активност е главният рисков фактор за преждевременна смърт и заболявания, тъй като е причина за около 1 милион смъртни случая годишно само в европейския регион на СЗО. Вредите, които причинява липсата на физическа активност в Съюза, са добре документирани, както и значителните преки и непреки икономически разходи, свързани с липсата на физическа активност и свързаните с нея здравословни проблеми, особено като се има предвид бързото застаряване на повечето общества в Европа.

               (5)

               Неотдавна проведени научни изследвания показват, че заседналият начин на живот може да бъде рисков фактор за здравните показатели, независимо от влиянието на физическата активност. В Съюза тези констатации следва да се вземат предвид при обмислянето на по-нататъшни действия в тази област.

               (6)

               Между отделните държави-членки съществуват големи различия по отношение на равнището на физическата активност. В някои от тях е постигнат значителен напредък, що се отнася до нарастването на дела на гражданите, които отговарят на критериите за минимално равнище на препоръчвана физическа активност, но в много други няма такъв напредък или дори се наблюдава обратната тенденция. До този момент текущите политики не са оказали решително въздействие за повишаване на равнището на физическата активност в Съюза като цяло. Съществен потенциал за извличане на поуки имат успешните подходи за разработване и прилагане на политики за УЗФА.

               (7)

               Физическото възпитание в училище притежава потенциал да се превърне в ефективен инструмент за повишаване на осведомеността относно значението на УЗФА и училищата могат лесно и ефективно да бъдат насочени към извършването на дейности в тази област.

               (8)

               Редица области на политиката, и по-конкретно спортът и здравето, могат да допринесат за насърчаване на физическата активност и да разкрият пред гражданите на Съюза нови възможности да станат физически активни. За да се използва този потенциал в пълна степен и съответно да се повиши равнището на физическата активност, е абсолютно необходимо да се възприеме стратегически междусекторен подход за насърчаване на УЗФА, който да включва участието на всички равнища на всички ресорни министерства, органи и организации, по-специално спортното движение, както и да се вземат предвид съществуващите и текущите дейности в областта на политиката. Наличието на повече информация и по-качествени данни за равнището на физическата активност и за политиките за насърчаване на УЗФА представлява основен елемент в подкрепа на този процес и изискване за оценяване на политиката, насочено към разработването и прилагането на по-ефективна бъдеща политика.

               (9)

               В насоките на ЕС за физическата активност (1), на които се позовават Съветът и представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, в заключенията си от 27 ноември 2012 г. (2) относно насърчаването на УЗФА и Съветът в заключенията си, озаглавени „Остаряване в добро здраве до края на живота“ (3), е застъпен междусекторен подход, обединяващ всички тематични области, които засягат насърчаването на УЗФА.

               (10)

               В съобщението, озаглавено „Развиване на европейското измерение в спорта“ от 2011 г. от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите, бе отправен призив към Комисията и държавите-членки, като се основават на Насоките на ЕС за физическата активност, да продължат работата по съставянето на национални насоки, като това включва преглед и процес на координация, и да обмислят предлагането на препоръка на Съвета в тази област.

               (11)

               В Резолюцията на Съвета и на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета относно европейски работен план за спорта за периода 2011—2014 г. (4) бе призната необходимостта от укрепване на сътрудничеството между Комисията и държавите-членки в областта на спорта по няколко приоритетни теми, сред които и насърчаването на УЗФА. През юли 2012 г. експертна група „Спорт, здраве и участие“, създадена в средата на 2011 г. в контекста на този работен план, изрази своята подкрепа за нова инициатива на Съюза за насърчаване на УЗФА.

               (12)

               В заключенията на Съвета от 27 ноември 2012 г. относно насърчаването на укрепващата здравето физическа активност бе призната необходимостта от допълнителни действия на равнището на Съюза и бе отправен призив към Комисията да представи предложение за препоръка на Съвета, включваща олекотена рамка за мониторинг въз основа на набор от показатели, която обхваща тематичните области на Насоките на ЕС за физическата активност,

         ПРЕПОРЪЧВА НА държавите-членки:

               1.

               Да се стремят към ефективни политики за УЗФА чрез разработването на междусекторен подход, който обхваща области на политиката като спорт, здраве, образование, околна среда и транспорт, като отчитат Насоките на ЕС за физическата активност, и други съответни сектори в съответствие с националните особености. Това следва да включва:

                           a)

                           постепенно разработване и прилагане на национални стратегии и междусекторни политики с цел насърчаване на УЗФА в съответствие с националното законодателство и практика;

                           б)

                           набелязване на конкретни действия за изпълнението на тези стратегии или политики в рамките на план за действие, където се смята за целесъобразно.

               2.

               Да извършват мониторинг на равнището на физическа активност и на политиките за УЗФА като използват олекотената рамка (5) за мониторинг и показателите, посочени в приложението, съгласно националните условия;

               3.

               Да определят, в срок от шест месеца след приемане на настоящата препоръка и в съответствие с националното законодателство и практика, национални контактни звена (6) за УЗФА, които ще подпомагат горепосочената рамка за мониторинг, и да уведомят Комисията за определянето на тези звена.
               На националните контактни звена за УЗФА по-конкретно ще бъде възложена координацията на процеса на предоставяне на данни относно физическата активност за целите на рамката за мониторинг; данните следва да бъдат подавани в съществуващата европейската база данни на СЗО относно храненето, затлъстяването и физическата активност (NOPA); тези данни следва също да съдействат за междуведомственото сътрудничество във връзка с политиките за УЗФА;

               4.

               Да работят в тясно сътрудничество помежду си и с Комисията, като обменят редовно информация и добри практики относно насърчаването на УЗФА в рамките на съответните структури на равнище Съюз, отговарящи за спорта и здравето, като основа за засилена координация на политиката.

         ПРИКАНВА Комисията да:

               1.

               подпомага държавите-членки в приемането на национални стратегии, разработването на междусекторни подходи за политиката за УЗФА и изпълнението на съответните планове за действие, като улеснява обмена на информация и на добри практики, ефективното учене на взаимна основа, създаването на мрежа от контакти и набелязването на успешни подходи за насърчаване на УЗФА;

               2.

               Да насърчава въвеждането и функционирането на рамката за мониторинг на УЗФА в съответствие с показателите, изброени в приложението, въз основа на съществуващите форми на мониторинг и събиране на данни в тази област и при използване на съществуващите информация и данни във възможно най-голяма степен чрез:

                           a)

                           предоставяне, с помощта на научни експерти, на целенасочена подкрепа за изграждане на капацитет и обучение на националните контактни звена за УЗФА, включително по отношение на процеса на събиране на данни, и при необходимост на други представители на съответните публични органи;

                           б)

                           проучване на възможността да се ползват данните, събрани в контекста на тази рамка за мониторинг, с цел веднъж на всеки три години евентуално да се изготвя европейска статистика относно равнището на физическа активност;

                           в)

                           подпомагане на СЗО в по-нататъшното развитие на свързаните с физическата активност аспекти на базата данни NOPA чрез адаптирането ѝ към рамката за мониторинг, представена в приложението;

                           г)

                           подпомагане на СЗО и осъществяване на тясно сътрудничество с нея във връзка с изготвянето и издаването на специфичните за всяка държава общи прегледи на УЗФА и анализ на тенденциите, свързани с УЗФА;

               3.

               Да изготвя доклади на всеки три години относно постигнатия напредък в изпълнението на настоящата препоръка, които се основават на информацията, предоставена по силата на договореностите за докладване, посочени в рамката за мониторинг, както и въз основа на други подходящи сведения за развитието и прилагането на политиката за УЗФА, предоставени от държавите-членки, и да извършва оценка на добавената стойност на настоящата препоръка.

      Съставено в Брюксел на 26 ноември 2013 година.

            За Съвета

            Председател

         D. A. BARAKAUSKAS

      (1)  Насоки на ЕС за физическата активност, приветствани в заключенията на председателството на неформалната среща на министрите на спорта от ЕС през ноември 2008 г.

      (2)  ОВ C 393, 19.12.2012 г., стр. 22.

      (3)  ОВ C 396, 21.12.2012 г., стр. 8.

      (4)  ОВ C 162, 1.6.2011 г., стр. 1.

      (5)  В рамката за мониторинг ще бъде определен минимален набор изисквания за отчитане, касаещи общите аспекти на насърчаването на УЗФА, по които могат да вземат отношение всички държави-членки. Тя ще се прилага в тясно взаимодействие и сътрудничество със СЗО, което ще доведе до избягване на дублиране при събирането на данни.

      (6)  Тези звена ще бъдат основните лица за контакт в държавата-членка, предоставящи информация и данни в съответствие със съдържащата се в приложението таблица на показателите, които ще бъдат включени във въпросника, който ще бъде изпратен на контактните звена от СЗО.

      ПРИЛОЖЕНИЕ
      Предложени показатели за оценка на равнището на УЗФА и на политиките за УЗФА в ЕС при отчитане на Насоките на ЕС за физическата активност (Насоките) (1)

                  Тематични области на Насоките

                  Предложени показатели и променливи величини/единици

                  Наличност на данните

                  Международни препоръки и насоки за физическа активност
                  (Насоки 1—2)

                              1.

                              Национална препоръка относно физическата активност за здраве
                              Да/не

                      (5)

                              2.

                              Хора в зряла възраст, изпълнили минималната препоръка на СЗО относно физическата активност за здраве или равностойни на нея национални препоръки
                              Процентен дял на хората в зряла възраст, упражняващи най-малко 150 минути физическа активност с умерена интензивност на седмица или 75 минути физическа активност с висока интензивност, или равностойна комбинация

                      (5)

                              3.

                              Деца и юноши, изпълнили минималната препоръка на СЗО относно физическата активност за здраве или равностойни на нея национални препоръки
                              Процентен дял на децата и юношите, упражняващи най-малко 60 минути физическа активност с умерена до висока интензивност на ден или най-малко 5 дни седмично

                      (5)

                  Междусекторен подход
                  (Насоки 3—5)

                              4.

                              Национален механизъм за координация във връзка с насърчаването на УЗФА
                              Да/не; ако отговорът е „Да“, да се даде допълнителна информация

                      (5)

                              5.

                              Финансиране, определено специално за насърчаване на УЗФА
                              По сектори (здраве, спорт, транспорт и т.н.):

                                          —

                                          общо финансиране,

                                          —

                                          на глава от населението,

                                          —

                                          по отношение на брутния вътрешен продукт като паритет на покупателната способност (ППС) на глава от населението в евро.

                      (2)

                  „Спорт“
                  (Насоки 6—13)

                              6.

                              Национална политика и/или план за действие за „спорт за всички“
                              Да/не; ако отговорът е „Да“, да се даде допълнителна информация

                      (5)

                              7.

                              Спортни клубове със здравна насоченост (Програма „Спортни клубове за здраве“)
                              Прилагане на насоките, разработени по линия на проекта УЗФА Европа/Международна асоциация „Спорт за всички“ (TAFISA): да/не; ако отговорът е „Да“, да се даде описание

                      (3)

                              8.

                              Рамка в подкрепа на възможностите за по-широк достъп на групите с нисък социално-икономически статус до съоръжения за отдих или за упражнения
                              Съществуваща рамка: да/предвижда се в срок от две години/не; ако отговорът е „Да“, да се даде описание

                      (4)

                              9.

                              Целеви групи, към които е насочена националната политика за УЗФА
                              Целева група (групи с особена нужда от физическа активност (напр. групи с нисък социално-икономически статус, хора с ниско равнище на физическа активност, хора в напреднала възраст, етнически малцинства и т.н.)

                      (5)

                  „Здраве“
                  (Насоки 14—20)

                              10.

                              Наблюдение и надзор на физическата активност и заседналия начин на живот
                              Включване на физическата активност и заседналия начин на живот в националната система за здравно наблюдение: да/не; ако отговорът е „Да“, да се даде допълнителна информация

                      (4)

                              11.

                              Консултации относно физическата активност със здравни специалисти
                              Консултации относно физическата активност: да/не; ако отговорът е „Да“: възстановяване на разходите като част от основните здравни услуги: да/не

                      (4)

                              12.

                              Обучение по физическа активност в учебната програма на здравните специалисти

                                          —

                                          брой часове за медицински сестри, лекари

                                          —

                                          задължително/незадължително

                                          —

                                          ясно определени структури за оценка и акредитация за отразяване на резултатите от обучението по този въпрос

                      (3)

                  „Образование“
                  (Насоки 21—24)

                              13.

                              Физическо възпитание в началните и средните училища

                                          —

                                          брой часове на образователно ниво

                                          —

                                          задължително/незадължително

                                          —

                                          нормативна уредба на национално или поднационално равнище

                      (4)

                              14.

                              Схеми за насърчаване на физическата активност, свързани с училищата
                              Съществуваща схема на национално или поднационално равнище: да/не; ако отговорът е „Да“, да се даде допълнителна информация

                      (3)

                              15.

                              УЗФА в обучението на учителите по физическо възпитание
                              УЗФА е модул в обучението на учителите по физическо възпитание на ниво бакалавърска и/или магистърска степен: да/не; задължително/незадължително

                      (3)

                              16.

                              Схеми, насърчаващи активното пътуване до училище
                              Схеми на национално или поднационално равнище (където е приложимо) за насърчаване на активното пътуване до училище (напр. „ходещи“ автобуси, колоездене): да/не; ако отговорът е „Да“, да се даде описание

                      (4)

                  „Околна среда, градоустройство, обществена безопасност“
                  (Насоки 25—32)

                              17.

                              Равнище на активност, свързана с колоездене/ходене
                              Основен вид транспорт, използван във вашето ежедневие (автобус, мотоциклет, обществен транспорт, ходене, колоездене, друго)

                      (5)

                              18.

                              Европейски насоки за подобряване на инфраструктурата за физическа активност в свободното време
                              Системно прилагане на Европейските насоки за подобряване на инфраструктурата за физическа активност в свободното време при планиране, изграждане и управление на инфраструктурите:
                              Да/не още, но се предвижда в срок от две години/не

                      (3)/ (4)

                  „Работна среда“
                  (Насоки 33—34)

                              19.

                              Схеми, насърчаващи активното пътуване до работното място
                              Съществуващи схеми на национално или поднационално равнище (където е приложимо) за стимулиране на предприятията или служителите с оглед насърчаване на активното пътуване до работното място (напр. ходене, колоездене): да/не; ако отговорът е „Да“, да се даде описание

                      (4)

                              20.

                              Схеми, насърчаващи физическата активност на работното място
                              Съществуващи схеми на национално или поднационално равнище (където е приложимо) за стимулиране на предприятията с оглед насърчаване на физическата активност на работното място (напр. гимнастика, душове, качване по стълби и т.н.): да/не

                      (4)

                  „Граждани в напреднала възраст“
                  (Насоки 35—37)

                              21.

                              Схеми, чрез които местната общност предприема действия за насърчаване на физическата активност при хората в напреднала възраст
                              Съществуващи схеми, чрез които местната общност предприема действия за насърчаване на физическата активност при хората в напреднала възраст: да/не; ако отговорът е „Да“, да се даде описание

                      (4)

                  „Показатели/оценка“
                  (Насока 38)

                              22.

                              Национални политики за УЗФА, които включват план за оценка
                              х от у национални политики за УЗФА (спорт, здраве, транспорт, работна среда, по сектори) включват ясно определено намерение или план за оценка

                      (5)

                  „Обществена осведоменост“
                  (Насока 39)

                              23.

                              Наличие на национална кампания за повишаване на обществената осведоменост относно физическата активност
                              да/не, ако отговорът е „Да“, да се даде допълнителна информация

                      (4)

         (1)  Очаква се с течение на времето информацията и данните, чието предоставяне се препоръчва на държавите-членки във връзка с олекотената рамка за мониторинг, да бъдат усъвършенствани. Предлага се тази рамка да бъде подкрепяна чрез дейности по линия на сътрудничеството и изграждането на капацитет, предвидени в настоящата препоръка.

         (2)  Данни, които все още не са събрани,

         (3)  Данни, които все още не са събрани, но са планирани в рамките на NOPA,

         (4)  Налични данни (т.е. включени във формулярите на страните или други налични източници), които все още не са утвърдени или се нуждаят от актуализация,

         (5)  Налични и утвърдени данни в рамките на NOPA.