               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 20.5.2020
            COM(2020) 521 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Полша за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2020 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Полша за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2020 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2018 г. Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение, в който Полша не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед..

               (2)Докладът за Полша за 2020 г.
                  2
                беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бе оценен напредъкът на Полша в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г.
                  3
               , последващите действия във връзка с препоръките, отправени през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на дружествата. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има значителни последици в Европейския съюз. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение
                  4
               , в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

               (4)Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

               (5)На 20 март 2020 г. Комисията прие Съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  5
               . Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В своето съобщение Комисията излага пред Съвета становището си, че предвид очаквания драстичен икономически спад вследствие на разпространението на COVID-19 настоящите условия позволяват активирането на клаузата. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективната част на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

               (6)Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, интегрирайки наред с другото зеления преход и цифровата трансформация и вадейки всички поуки от кризата.

               (7)Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага единният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на единния пазар, трябва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравната система, като тази готовност включва по-специално подобрени стратегии за покупка, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи. Тези елементи са изключително важни за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

               (8)Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби
                  6
               , предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната година 2020—2021 държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Полша се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на хората и секторите, които са в най-затруднено положение.

               (9)Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията да бъде неравномерно в различните региони поради различните модели на специализация. Това води до риск от разширяване на териториалните различия в Полша. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на сближаване между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

               (10)На 29 април 2020 г. Полша представи националната си програма за реформи за 2020 г., а на 30 април 2020 г. — своята програма за конвергенция за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (11)Спрямо Полша понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж.

               (12)На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Полша да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  7
                не надвишава 4,2 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Цялостната оценка на Комисията потвърждава значително отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2019 г., както и през 2018 г. и 2019 г., взети заедно. С оглед на активирането на общата клауза за дерогация обаче не е оправдано предприемането на по-нататъшни стъпки по процедурата за значително отклонение за Полша.

               (13)В своята програма за конвергенция за 2020 г. правителството планира влошаване в номиналното салдо от дефицит в размер на 0,7 % от БВП през 2019 г. на дефицит от 8,4 % от БВП през 2020 г. След спад до 46,0 % от БВП през 2019 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне до 55,2 % през 2020 г. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с високата степен на несигурност, породена от пандемията от COVID-19.

               (14)В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Полша прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен хора и сектори. Съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на около 3,2 % от БВП, като включват помощи за самостоятелно заетите лица и лицата, наети на нестандартни трудови договори, освобождаване на дружествата от социалноосигурителни вноски (тези вноски се плащат от държавата) и субсидии за заплати на определени дружества. Освен това Полша обяви мерки, които, без да имат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за подпомагане на ликвидността на предприятията, като например кредитни гаранции за предприятията. Фискалното въздействие на бюджетните мерки, предвидени в програмата за конвергенция, се различава основно поради третирането на заемите за дружествата. В съответствие с обявеното от полските органи прогнозата на Комисията се основава на допускането, че кредитите, равняващи се на около 2¾ процентни пункта от БВП, ще бъдат преобразувани в субсидии и по този начин ще бъдат отчетени като разходи през 2020 г. Като цяло предприетите от Полша мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията относно координирани икономически мерки в отговор на пандемията от COVID-19. Цялостното прилагане на тези мерки, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигането на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволяват това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

               (15)Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непромененa политика се предвижда салдото на консолидирания държавен бюджет на Полша да бъде -9,5 % от БВП през 2020 г. и -3,8 % през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под 60 % от БВП през 2020 г. и 2021 г.

               (16)На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, вследствие на планираното от Полша нарушение на прага на дефицита в размер на 3 % от БВП през 2020 г. Като цяло анализът сочи, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, не е изпълнен.

               (17)Избухването на пандемията от COVID-19 вкара Полша в нова социална и икономическа ситуация. За първи път от почти три десетилетия се прогнозира рецесия за 2020 г. Според предоставените от правителството данни въздействието на пандемията върху здравето на населението е сравнително слабо, включително поради бързото приемане на безпрецедентни мерки, като строга карантина и социално дистанциране. Досега най-отрицателните последици се наблюдават в сектора на услугите (включително транспорт, търговия и отдих на дребно и на едро), както и в производството вследствие на прекъсването на веригите на доставки. За да компенсира икономическото въздействие на наложените ограничения, правителството даде ход на набор от мерки на стойност около 9 % от БВП на Полша (съчетание на мерки, увеличаващи дефицита, и мерки за ликвидност), който включва финансиране от Съюза. Това се подкрепя и от мерките за осигуряване на ликвидност, предприети от националната банка на Полша. Подкрепата на правителството е съсредоточена върху стабилизирането на икономиката в краткосрочен план чрез подкрепа за доходите на служителите, осигуряване на финансиране за предприятията, изправени пред спад в приходите, засилване на устойчивостта и способността за реагиране на сектора на здравеопазването, както и укрепване на финансовата система. Тя включва също така инвестиционна програма за подкрепа на икономическото възстановяване в средносрочен план. Публичният отклик на мерките на политиките, включително чрез освобождаване от вноски за социално осигуряване, обезщетения за работниците и служителите в дружества, които са спрели дейността си, както и достъп до заеми за микропредприятия, е силен. Очаква се пандемията от COVID-19 да допринесе за спада на БВП с 4,3 % през 2020 г., последван от възстановяване с 4,1 % през 2021 г.

               (18)Пандемията на COVID-19 направи необходимо въвеждането на безпрецедентни мерки в здравната система. Бяха направени значителни разходи, като закупуване на здравно оборудване и консумативи, увеличаване на болничния и лабораторния капацитет, както и укрепване на кадровия капацитет. Отпускането на допълнителни средства е необходимо и за компенсирането на други здравни услуги и инвестиции, които бяха отложени или пренасочени. Преди избухването на пандемията от COVID-19 публичните разходи в системата на здравеопазването бяха 4,8 % от БВП, което е под средното за ЕС равнище от 7 % от БВП през 2018 г. Това, заедно с неоптималното разпределение на средствата, възпрепятства функционирането на системата за здравеопазване и достъпа до нея. През 2018 г. делът на полското население, което съобщава за неудовлетворени потребности от медицински прегледи, възлиза на 4,2 %, което е значително над 2 % на равнището на Съюза. Броят на практикуващите лекари и сестри спрямо населението продължава да е сред най-ниските в ЕС и разпределението в страната на работната сила в здравеопазването е неравномерно. Общественото здравеопазване, електронното здравеопазване и първичната медицинска помощ, които са от решаващо значение за подобряване на превенцията и достъпа, както и за подсигуряване на устойчивостта на системата спрямо бъдещи предизвикателства, продължават да бъдат недостатъчно развити. Пандемията засегна заведенията за дългосрочни грижи, в които много от обгрижваните представляват група с висок риск.

               (19)Пандемията от COVID-19 ще окаже значително въздействие върху пазара на труда, като доведе до обрат в спада на безработицата през последните години. Очаква се равнището на безработица да нарасне от 3,3 % през 2019 г. на около 7,5 % през 2020 г. и леко да се възстанови до 5,3 % през 2021 г. Има опасност това краткосрочно въздействие да придобие средносрочно по-изявен структурен характер, особено за уязвимите групи. Временният режим на работа при непълно работно време може да служи като ефективен инструмент за запазване на работни места, ако са налице достатъчно стимули за неговото възприемане от страна на дружествата. В същото време, въпреки благоприятното развитие преди кризата с COVID-19, участието на пазара на труда на някои групи от работната сила, особено на жените, нискоквалифицираните, по-възрастните хора и хората с увреждания и лицата, полагащи грижи за тях, остава ниско. Миграцията от държави извън ЕС спомогна за смекчаване на недостига на работна ръка, но постигането на постоянен приток на работници мигранти може да бъде трудно. Увеличаването на гъвкавите начини на работа, включително схеми за дистанционна работа и за гъвкаво работно време, особено при постоянни форми на заетост, може следователно да допринесе както за справянето с кризата, така и за подпомагането на групи с по-ниски равнища на активност при намирането на постоянна работа. Това би подкрепило и устойчивостта на пазара на труда при бъдещи периоди на икономически спад.

               (20)За да се смекчат социалните последици от пандемията от COVID-19, да се запази социалното сближаване и да се подкрепи икономическото възстановяване са необходими солидни защитни мрежи. През последните години Полша стартира широкообхватна програма за социални трансфери, включително всеобщата детска надбавка и допълнителната еднократна сума, която се изплаща всяка година на пенсионерите, на стойност близо 2,5 % от БВП годишно. Тези мерки не са обвързани с условия за имуществено състояние и има възможност за по-доброто им насочване. В същото време покритието на социалните помощи е ниско за хората с най-ниски доходи. Най-голямото увеличение на крайната бедност, за което се съобщава през 2019 г. в проучването на бюджета на домакинствата, засяга хората или семействата, които живеят на обезщетения (различни от пенсии и пенсии за инвалидност), и е показателно за слабостите в системата за социална сигурност. Освен това не всички трудови договори осигуряват достъп до социална закрила, като например адекватни обезщетения за безработица, за майчинство, за болест и за инвалидност. Това прави по-уязвими някои от работниците, засегнати от извънредните мерки, и ги излага на риск от изпадане в бедност. В допълнение равнището на обезщетенията за минимален доход е под средното за ЕС.

               (21)Внезапното прекратяване на учебните занятия на всички образователни равнища постави предизвикателства пред образователната система във връзка с предоставянето на дистанционно обучение. За да се предотврати нарастващото неравенство, е от решаващо значение да се гарантира, че всички учащи, по-специално произхождащите от среда в неравностойно положение, могат да имат достъп до дистанционно обучение. При все това през 2018 г. домакинствата на почти 330 000 ученици не са били оборудвани с компютър с достъп до интернет. Значителна част от учителите не притежават уменията за предоставяне на цифрово обучение. Същевременно много родители се затруднени при оказването на подкрепа при цифрово обучение и образование в домашни условия. Продължаването на мерките за оборудване на училищата и учителите с цифрова инфраструктура и онлайн учебни материали би допринесло за решаването на някои от тези проблеми и ще гарантира качеството. Кризата, свързана с COVID-19, изважда наяве цялостното структурно предизвикателство по отношение на придобиването на цифрови умения, тъй като почти половината от възрастното население не разполага с основни цифрови умения, а общото участие на възрастните в учебни процеси е много по-ниско от средното за Съюза. Неотдавнашните реформи в професионалното образование не са стимулирали достатъчно работодатели да участват в него, а обучението в процеса на работа не се използва достатъчно. Очертаващият се недостиг на учители показва необходимостта от повишаване на привлекателността на учителската професия.

               (22)Пандемията от COVID-19 сериозно засегна условията на труд на предприятията, по-специално на малките и средните предприятия (МСП) и микропредприятията. Предлагането на условия за дистанционна работа представлява предизвикателство, като само една десета от полските предприятия са достатъчно цифровизирани, за да дадат възможност за бързо приспособяване към нови условия. Една от основните пречки пред цифровизацията на МСП са ниските равнища на цифрова грамотност сред собствениците, управителите и служителите. Използването на цифрови технологии в публичната администрация е ключов елемент за гарантиране на предоставянето на публичните услуги, както и за насочването на мерките, необходими за наблюдение и управление на кризата. Освен това ефикасните електронни публични услуги водят до намаляване на ненужната регулаторна и административна тежест, което може да бъде от решаващо значение във фазата на възстановяване.

               (23)За да смекчи въздействието на кризата, полското правителство предлага на засегнатите дружества, с акцент върху МСП и микропредприятията, значителна ликвидна подкрепа чрез гаранции, заеми и условна безвъзмездна финансова помощ. Държавните мерки се подкрепят от националната банка на Полша, включително от програмата за закупуване на съкровищни облигации на вторичния пазар и от значителни намаления на лихвените проценти. Ефективното и бързо прилагане на тези мерки и ефикасното им по-нататъшно изпълнение от страна на посредниците е от съществено значение, за да се помогне на стопанския сектор да продължи дейността си и за да се улесни възстановяването. В процеса на разработване и прилагане на тези мерки трябва да се вземе под внимание устойчивостта на банковия сектор и да се наблюдава стабилността на финансовата система. Възможността за отсрочване на плащането на данъци и социалноосигурителни вноски и за ускоряване на договорните плащания от страна на публичните органи също спомага за подобряване на паричните потоци на засегнатите дружества.

               (24)За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. Полската икономика е с висок въглероден интензитет и качеството на въздуха в Полша е сред най-ниските в ЕС, което поражда сериозни опасения по отношение на околната среда и здравето. Ето защо от съществено значение е да се планират и приемат амбициозни мерки, насочени към своевременен преход към чиста енергия в съответствие с Европейския зелен пакт и националния план в областта на енергетиката и климата. Разполагането на оптични мрежи в Полша е над средното за ЕС и през предходните години бе постигнат значителен напредък по отношение на включването в свръхвисокоскоростни и мобилни широколентови мрежи, но Полша продължава да е далеко от целите, които си е поставила по отношение на свързаността. Възстановяването може да бъде допълнително подкрепено от значителни инвестиции в устойчива транспортна инфраструктура, за да се подобри свързаността между периферните зони и центровете на икономическа дейност. Полша ще разчита все повече на науката и иновациите, за да гарантира дългосрочен устойчив икономически растеж и конкурентоспособност. Общите разходи за научноизследователска и развойна дейност спрямо БВП остават под средните за ЕС и въпреки видимия напредък в много компоненти на съвкупността от политики на иновационната екосистема на страната, сътрудничеството между науката и предприятията продължава да бъде основна пречка пред засилването на иновациите в Полша. Програмирането на Фонда за справедлив преход за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Полша да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната
                  8
               . Това ще позволи на Полша да използва този фонд по най-добрия начин.

               (25)Стабилната и предвидима стопанска среда и благоприятният инвестиционен климат играят важна роля за икономическото възстановяване след пандемията. Независимостта, ефективността и качеството на правосъдната система са основни компоненти в това отношение. Правната сигурност, включително достъпът до независими съдилища, и доверието в качеството и предвидимостта на регулаторните политики и институции също са ключови фактори за функционирането на единния пазар и за запазването на позицията на Полша в европейските вериги за доставки в ситуацията след пандемията. В допълнение към отдавнашните опасения относно принципите на правовата държава в Полша, повдигнати от Комисията, някои от които вече бяха разгледани в решения на Съда на Европейския съюз, последните събития пораждат допълнителни опасения, излагайки на риск функционирането на правния ред на Полша и на Съюза.

               (26)Надеждната и стабилна регулаторна среда е основата за поддържане на икономическия растеж и частните инвестиции. Липсата на адекватни консултации с обществеността и социалните партньори оказва отрицателно въздействие върху стабилността и устойчивостта на стопанската среда, а също и върху качеството на законодателството. Обществените консултации бяха направени задължителни за проектозаконите, предложени от Министерския съвет, но те или не се извършват, или консултациите не са задължителни за предложенията, които използват алтернативни пътища, например представяне от членове на парламента. Това несъответствие натежава допълнително на качеството на произтичащото от това законодателство. Освен това качеството на социалния диалог се е влошило през последните години, по-специално поради липсата на консултации или много кратките консултации в процеса на изготвяне на политиките. Осигуряването на достатъчно време за консултации, повишеното отчитане на становищата на заинтересованите страни, събрани по време на процеса, както и максималното ограничаване на броя на законите без предвидени консултации би засилило участието на социалните партньори и спомогнало за подобряване на качеството на законотворчеството. Съветът за социален диалог представлява институционална рамка за тристранен социален диалог. Приетите обаче през април 2020 г. правни разпоредби отслабват автономността на социалните партньори в Съвета за социален диалог и рискуват допълнително влошаване на ефективността на социалния диалог в страната.

               (27)Докато настоящите препоръки са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията и улесняването на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., приети от Съвета на 9 юли 2019 г., обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Тези препоръки продължават да бъдат актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани през целия годишен цикъл на европейския семестър през следващата година. Това се отнася и до препоръките относно свързаните с инвестициите икономически политики. Тези препоръки следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за премахване на мерките, свързани с настоящата криза.

               (28)Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. Държавите членки направиха преглед на напредъка по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) в своите национални програми за реформи за 2020 г. Гарантирайки цялостното изпълнение на препоръките по-долу, Полша ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

               (29)В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Полша и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2020 г., на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Полша през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Полша, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите национални решения.

               (30)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2020 г., като становището му
                  9
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Полша да предприеме следните действия през 2020 г. и 2021 г.:

               1.В съответствие с общата клауза за дерогация да предприеме всички необходими мерки за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и оказване на подкрепа за последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивост на дълга, като същевременно засилва инвестициите. Да подобри устойчивостта, достъпността и ефективността на здравната система, включително чрез предоставяне на достатъчно ресурси и ускоряване на внедряването на услугите на електронното здравеопазване.

               2.Да смекчи въздействието на кризата върху заетостта, по-специално чрез засилване на гъвкавите режими на работа и работата с намалено работно време. Да извърши по-добро насочване на социалните обезщетения и осигуряване на достъп на нуждаещите се. Да подобри цифровите умения. Да продължи да насърчава цифровата трансформация на дружествата и публичната администрация.

               3.Да продължи с усилията за осигуряване на достъп до финансиране и ликвидност за дружествата. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да насърчава частните инвестиции за стимулиране на икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху цифровата инфраструктура, чистото и ефективно производство и използване на енергия, както и устойчивия транспорт, като допринася за постепенната декарбонизацията на икономиката, включително във въгледобивните райони.

               4.Да подобри инвестиционния климат, по-специално чрез гарантиране на независимостта на съдебната власт. Да гарантира ефективни обществени консултации и участие на социалните партньори в процеса на изготвяне на политики.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 520 final.

                     (3)

                        OВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 117

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5) и Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

                     (7)

                        Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (8)

                        SWD(2020) 520 final.

                     (9)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 20.5.2020
            COM(2020) 511 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Хърватия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2020 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Хърватия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2020 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 17 декември 2019 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Хърватия ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Хърватия за 2020 г.
                  3
                беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Хърватия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г.
                  4
               , последващите действия във връзка с препоръките, отправени през предходните години, и напредъкът на страната по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В доклада беше включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 26 февруари 2020 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Хърватия са налице макроикономически дисбаланси, свързани с високите равнища на публичния, частния и външния дълг в контекста на нисък потенциален растеж.

               (3)На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на дружествата. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има значителни последици в Европейския съюз. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение
                  5
               , в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

               (4)Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

               (5)На 20 март 2020 г. Комисията прие Съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж
                  6
               . Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В своето съобщение Комисията излага пред Съвета становището си, че предвид очаквания драстичен икономически спад вследствие на разпространението на COVID-19 настоящите условия позволяват активирането на клаузата. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективната част на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

               (6)Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, интегрирайки наред с другото зеления преход и цифровата трансформация и вадейки всички поуки от кризата.

               (7)Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага единният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на единния пазар, трябва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравната система, като тази готовност включва по-специално подобрени стратегии за покупка, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи. Тези елементи са изключително важни за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

               (8)Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби
                  7
               , предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната година 2020—2021 държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Хърватия се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на хората и секторите, които са в най-затруднено положение.

               (9)Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията да бъде значително и неравномерно в различните региони на Хърватия поради различните модели на специализация. Особено засегнати ще бъдат крайбрежните региони и островите, които разчитат значително на туризма. Поради това настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

               (10)На 30 април 2020 г. Хърватия представи своята национална програма за реформи за 2020 г. и своята програма за конвергенция за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (11)Спрямо Хърватия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и тя подлежи на правилото за дълга.

               (12)В своята програма за конвергенция за 2020 г. правителството планира влошаване на номиналното салдо от излишък в размер на 0,4 % от БВП през 2019 г. на дефицит от 6,8 % от БВП през 2020 г., последвано от подобряване с дефицит от 2,4 % от БВП през 2021 г. След намаление, достигнало 73,2 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 86,7 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с високата степен на несигурност, породена от пандемията от COVID-19.

               (13)В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Хърватия прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен хора и сектори. Съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 2,8 % от БВП. Двете основни мерки са субсидията, която се изплаща на предприятията за задържане на служителите, и освобождаването от данъци на най-тежко засегнатите предприятия. Освен това Хърватия прие мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за подпомагане на ликвидността на предприятията. Според програма за конвергенция за 2020 г. те се оценяват на 1,3 % от БВП. Тези мерки включват отсрочване на данъци върху доходите на физическите лица и корпоративни подоходни данъци, както и на вноски за социално осигуряване. Като цяло предприетите от Хърватия мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията относно координирани икономически мерки в отговор на пандемията от COVID-19. Цялостното прилагане на тези мерки, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигането на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволяват това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

               (14)Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непромененa политика се предвижда дефицитът на Хърватия по консолидирания държавен бюджет да бъде -7,1 % от БВП през 2020 г. и -2,2 % през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне 88,6 % от БВП през 2020 г. и да намалее умерено на 83,4 % през 2021 г.

               (15)На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, вследствие на планираното от Хърватия  нарушение на прага на дефицита в размер на 3 % от БВП през 2020 г. Като цяло анализът сочи, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, не е изпълнен.

               (16)В отговор на пандемията Хърватия бързо предприе широкообхватни мерки за защита на своите граждани и ограничаване на разпространението на вируса. Пандемията (и свързаните с нея ограничителни мерки) доведе до сериозно нарушаване на  стопанската дейност с отрицателни последици за пазара на труда. Според прогнозата на Комисията се очаква реалният БВП да спадне с 9,1 % през 2020 г. и да се възстанови със 7,5% през 2021 г., а  процентът на безработицата да се увеличи до 10,2 % през 2020 г. и да се подобри на 7,4 % през 2021 г. Секторът на туризма, който представлява изключително съществен дял от хърватската икономика, ще бъде силно засегнат. Същевременно Хърватия трябваше също така да се справи с последиците от голямо земетресение в Загреб на 22 март 2020 г. За да смекчи отрицателното въздействие върху икономиката, Хърватия предприе набор от амбициозни мерки, включително мерки за подкрепа на заплатите, освобождаване от данъци и осигурителни вноски, както и тяхното отсрочване, подкрепа за МСП, допълнителни гаранции за експортно застраховане и мораториуми върху вноските по заеми, както и специфични мерки за туризма и други силно засегнати сектори.

               (17)Избухването на епидемията от COVID-19 е изпитание за устойчивостта на хърватската здравна система. При все че в Хърватия достъпът до здравеопазване като цяло е добър, незадоволените поради отдалеченост медицински потребности са сред най-високите в Съюза. Евентуално по-равномерно географско разпределение на здравните работници и съоръжения ще даде възможност за по-лесен достъп до здравни услуги. В поделянето на отговорността за здравните заведения в Хърватия между централното правителство и областните органи има място за подобрение. Националното правителство трябва да покрива дълговете на болниците, притежавани от съответните области, но разполага с ограничени средства да влияе на начина, по който те се управляват. По-тясното сътрудничество между правителството и областите е от решаващо значение за гарантиране на доставките на медицински продукти от критично значение и за ефективното предприемане на стъпки за ограничаване на разпространението на COVID-19. Използването на инструменти за електронно здравеопазване дава възможност за преки контакти между здравните работници и пациентите, както и за намаляване на риска от инфекции. Използването на електронни рецепти е широко разпространено, но много малък дял от направленията за специалист и здравните досиета са цифрови.

               (18)Поради забавянето на икономическата дейност работодателите изпитват затруднения да плащат заплати, което се очаква да доведе до по-високи  равнища на безработицата и бедността с още по-силно изразени териториални различия. Обичайно участието в активни мерки на политиката на пазара на труда е много ниско, но при сегашните обстоятелства тези програми придобиват по-голямо значение. С цел да се предостави подкрепа на работодателите и да се сведе до минимум броят на съкратените, тези мерки, но също и други срочни схеми за подпомагане, по-специално за работа при непълно работно време, следва да бъдат засилени. В краткосрочен план те запазват работни места, но в средносрочен план има място за по-добро прогнозиране на нуждите на пазара на труда по време на етапа на възстановяване. Хърватската публична служба по заетостта следва да увеличи усилията си за подкрепа на работната сила с цел развиването на подходящи умения (напр. цифрови умения), да разработи стратегии за повишаване на осведомеността, насочени към неактивното население, и да се бори с недекларирания труд. Обезщетението за безработица не осигурява предпазна мрежа за съкратените работници, тъй като както обхватът, така и адекватността му са ниски. Капацитетът на обезщетението за минимален доход по отношение на намаляване на бедността също се оценява като слаб в контекста на високи равнища на бедност и социално изключване, териториални различия и рискови фактори, свързани с възрастта, пола и уврежданията.

               (19)Свързаността с интернет поражда безпокойство по отношение на надеждността. Домакинствата в Хърватия не разполагат с широк достъп до високоскоростен интернет у дома. Около 70 % от домакинствата са с фиксиран широколентов достъп и едва 6 % имат фиксиран широколентов достъп със скорост поне 100 Mbps. Специално в селските райони това може да предотврати дистанционната работа и дистанционното обучение, особено сред уязвимите групи, като например ученици от семейства в неравностойно положение или хора с увреждания. Тези групи рискуват да бъдат изключени от внезапния преход към по-цифровизирано общество. Следва да се насърчават алтернативни форми на организация на труда, използващи цифрови технологии, в тясно сътрудничество със социалните партньори, тъй като делът на работещите, които работят дистанционно (между 6 и 7 %), възлиза на половината от средното за ЕС.

               (20)Недостигът на работна ръка е непрекъснато актуален в някои сектори на икономиката, главно поради пропуските в уменията. Насърчаването на придобиването на подходящи умения, включително цифрови умения, по време на първоначалното образование и обучение, както и по-късно чрез преквалификация и повишаване на квалификацията, би могло да доведе до нарастване на производителността и запълване на пропуските в уменията. Качеството и приобщаващият характер на системата за образование и обучение трябва да бъдат подобрени на всички равнища, а реформата на учебната програма трябва да продължи. Въвеждането на цифрово образование вече доказа своята стойност в настоящата криза; необходими са по-нататъшно развитие на инфраструктурата и материалите за цифрово образование и обучение, както и на цифровите умения на учителите, учениците и възрастните.

               (21)Хърватия следва да подкрепя непрекъснатия поток от кредити и друго финансиране, включително небанково финансиране, към икономически жизнеспособните кредитополучатели, които са неблагоприятно засегнати от кризата. Хърватия е приела няколко схеми за стимулиране и подпомагане на малките и средните предприятия (МСП). Следва да продължат усилията за осигуряване на бърза и непрекъсната подкрепа за ликвидността на предприятията чрез заеми и гаранции, по-специално държавни гаранции, с акцент върху МСП, с цел преодоляване на кризата и изравняване  на пътя към възстановяването. Предприятията в Хърватия разчитат в голяма степен на банкови заеми и парични потоци, за да посрещнат нуждите си от финансиране. Банковата система следва да бъде подкрепена с гаранции, за да се отвори за ново финансиране на МСП и да подобри достъпа до финансиране, тъй като банките не разполагат с капацитет да финансират икономиката в условията на икономически спад. При разработването и прилагането на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор. Освобождаването от данъци и социалноосигурителни вноски, както и  разрешаването на разсроченото им плащане също подпомогна подобряване на ликвидността на предприятията.

               (22)Бяха подновени усилията за намаляване на административната тежест и регулаторните ограничения. Дейността на предприятията обаче като цяло продължава да бъде спъвана от все още високата регулаторна и административна тежест, например по отношение на разрешителните, изискванията за докладване и данъчните процедури. Идентифицирането на административните и финансовите тежести напредва чрез консултации със заинтересованите страни и чрез специален уебсайт, като се въвеждат мерки за намаляване на най-обременяващите задължения. Гарантирането на безпрепятствен достъп до различните професии, както и на упражняването им, чрез рационализиране на техните регулаторни рамки и свързаните с тях административни процедури също е от решаващо значение, особено за МСП и микропредприятията, включително едноличните търговци. Беше извършен преглед на парафискалните такси и през май 2020 г. правителството прие първи план за действие.

               (23)За да се насърчи икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. Хърватия следва да насърчава инвестициите в стимулиращите растежа сектори, като допринася за зеления и цифровия преход. Модерната и стабилна цифрова инфраструктура е от ключово значение за цифровата трансформация на публичната администрация и предприятията. В контекста на цифровия преход инвестициите в мрежи с много висок капацитет, включително от пето поколение, са задължителна предпоставка. Инвестициите следва да подкрепят целите на Хърватия за декарбонизация и енергиен преход, посочени в националния план на Хърватия в областта на енергетиката и климата. При Хърватия съществуват особени възможности и потенциал да инвестира в устойчив градски и железопътен транспорт, енергийна ефективност, възобновяеми източници на енергия и инфраструктура за опазване на околната среда. Освен това Хърватия изостава значително от средното за ЕС по отношение на управлението на водите и отпадъците, като са необходими инвестиции, за да се поддържа икономическото развитие на страната. Програмирането на Фонда за справедлив преход за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Хърватия да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната. Това ще позволи на Хърватия да използва този фонд по най-добрия начин.

               (24)Ефективността на публичната администрация в Хърватия е под средната за ЕС. Ниският капацитет за разработване и прилагане на политики и проекти възпрепятства ефективността и бързината, както стана ясно по време на кризата с изпълнението на структурните и инвестиционните фондове на ЕС, които представляват за Хърватия  голяма възможност за смекчаване на последиците от кризата и за подкрепа на възстановяването на икономиката. Прилагането на новата система за стратегическо планиране, заедно с обявената национална стратегия за развитие, не напредва. Освен това има голяма териториална разпокъсаност на публичната администрация и несъответствие между отговорностите и ресурсите на местно равнище. Това допринася за нееднаквото качество на предоставяните в страната публични услуги и повишава административните разходи.

               (25)Значителното натрупване на нерешени дела и продължителните процедури в гражданските и търговските съдилища продължават да оказват влияние върху стопанската среда и ефективното приключване на производствата по несъстоятелност, като същевременно предизвикателствата пред качеството и ефективността на наказателното правосъдие възпрепятстват борбата с икономическите и финансовите престъпления. Постигнат бе напредък в решаването на най-старите висящи съдебни дела и използването на електронни комуникации в съдилищата, но все още има място за подобрение.

               (26)Докато настоящите препоръки са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията и улесняването на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., приети от Съвета на 9 юли 2019 г., обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Тези препоръки продължават да бъдат актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани през целия годишен цикъл на европейския семестър през следващата година. Това се отнася и до препоръките относно свързаните с инвестициите икономически политики. Тези препоръки следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за премахване на мерките, свързани с настоящата криза.

               (27)Финансовият сектор на Хърватия е добре капитализиран и печеливш, като качеството на активите в банковия сектор се подобрява през последните няколко години. Вероятно е обаче финансовите институции да  изпитат известно напрежение, като се имат предвид техните експозиции към сектори, които са най-уязвими на избухването на пандемията от COVID-19. Бяха въведени мерки за намаляване на отрицателното въздействие върху предприятията на мерките за ограничаване на пандемията. От решаващо значение е тези мерки да са временни, да строго свързани с пандемията и да са подходящи за подпомагане на предприятията, изправени пред финансови затруднения, да възвърнат своята икономическа жизнеспособност. Такъв подход ще подкрепи предприятията, без да подкопае напредъка, постигнат от Хърватия в подобряването на стабилността на финансовия си сектор.

               (28)Трайните усилия за укрепване на уредбата за предотвратяване и санкциониране на корупцията са от ключово значение за гарантиране на възстановяването след кризата, свързана с COVID-19, и за постигане на ефективно, отговорно и прозрачно отпускане и разпределение на средствата и ресурсите. Въпреки частичното изпълнение на няколко плана за действие, проблемите с корупцията и конфликтите на интереси продължават да бъдат широко разпространени за предприятията. Необходими са допълнителни усилия за укрепване на уредбата за предотвратяване и санкциониране на корупцията, за да се гарантира прозрачното и ефикасно използване на публичните средства. Необходими са по-ефективни инструменти за предотвратяване и санкциониране на корупцията, особено на местно равнище. Все още е необходимо да се укрепят механизмите за надзор на местните служители и назначените в местни публични дружества, както и да се гарантира, че комисията за конфликти на интереси може да изпълнява своята основна превантивна функция. Очаква се през 2020 г. да се задействат инициативи за увеличаване на прозрачността, като например публикуването на активите на съдии и прокурори.

               (29)Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. Държавите членки направиха преглед на напредъка по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) в своите национални програми за реформи за 2020 г. Гарантирайки цялостното изпълнение на препоръките по-долу, Хърватия ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

               (30)В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Хърватия и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2020 г. и националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Хърватия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Хърватия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

               (31)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2020 г., като становището му
                  8
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               (32)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2020 г. и програмата за конвергенция за 2020 г. Настоящите препоръки отчитат необходимостта от справяне с пандемията и улесняват възстановяването на икономиката като първа необходима стъпка за коригиране на дисбалансите. Препоръките, пряко насочени към макроикономическите дисбаланси, установени от Комисията съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, са отразени в препоръки 1, 2, 3 и 4,

               ПРЕПОРЪЧВА на Хърватия да предприеме следните действия през 2020 г. и 2021 г.:

               1.В съответствие с общата клауза за дерогация да предприеме всички необходими мерки за ефективно справяне с пандемията, поддържане на икономиката и оказване на подкрепа за последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да повиши устойчивостта на здравната система. Да насърчи балансираното географско разпределение на здравните работници и съоръжения, по-тясното сътрудничество между всички равнища на администрацията и инвестициите в електронното здравеопазване.

               2.Да засили мерките и институциите, свързани с пазара на труда, и да подобри адекватността на обезщетенията при безработица и схемите за минимален доход. Да увеличи достъпа до цифрова инфраструктура и услуги. Да насърчи придобиването на умения.

               3.Да запази мерките за осигуряване на ликвидност на малките и средните предприятия и на самостоятелно заетите лица. Да намали допълнително парафискалните такси и регулаторните ограничения на пазарите на стоки и услуги. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да насърчава частните инвестиции за стимулиране на икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху инфраструктурата за опазване на околната среда, устойчивия градски и железопътен транспорт, чистото и ефективно производство и използване на енергия и високоскоростната широколентова свързаност.

               4.Да укрепи капацитета и ефективността на публичната администрация по отношение на разработването и изпълнението на публични проекти и политики на централно и местно равнище. Да подобри ефективността на съдебната система.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        OB L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 510 final.

                     (4)

                        OВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 117.

                     (5)

                        СОМ(2020) 112 final.

                     (6)

                        СОМ(2020) 123 final.

                     (7)

                        Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5) и Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

                     (8)

                        Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 20.5.2020
            COM(2020) 516 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Люксембург за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2020 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Люксембург за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2020 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 17 декември 2019 г. Комисията прие също доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Люксембург ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната.

               (2)Докладът за Люксембург за 2020 г.
                  2
                беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бе оценен напредъкът на Люксембург в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г.
                  3
               , последващите действия във връзка с препоръките, отправени през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално разпространението на COVID-19 за световна пандемия. Пандемията е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има значителни последици в Европейския съюз. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение
                  4
               , в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

               (4)Няколко държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

               (5)На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж
                  5
               . Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97, клаузата улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В своето съобщение Комисията излага пред Съвета становището си, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на разпространението на COVID-19 настоящите условия позволяват активирането на клаузата. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективната част на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

               (6)Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като наред с другото се интегрират зеленият и цифровият преход и се извадят всички поуки от кризата.

               (7)Породената от COVID-19 криза изтъкна гъвкавостта, която предлага единният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на единния пазар, трябва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планов за готовност за действие при кризи в здравния сектор, като тази готовност включва по-специално подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи. Тези елементи са изключително важни за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

               (8)Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби
                  6
               , предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната година 2020—2021 държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Люксембург се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на лицата и секторите, които са най-силно засегнати от предизвикателствата.

               (9)На 30 април 2020 г. Люксембург представи своята Национална програма за реформи за 2020 г., а на 29 април 2020 г. — своята Програма за стабилност за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (10)Понастоящем по отношение на Люксембург се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж.

               (11)В своята програма за стабилност за 2020 г. правителството планира влошаване на номиналното салдо от излишък в размер на 2,2 % от БВП през 2019 г. до дефицит от 8,5 % от БВП през 2020 г. Предвижда се дефицитът да намалее до 3,0 % от БВП през 2021 г. След като нарасна до 22,1 % от БВП през 2019 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне до 28,7 % през 2020 г. съгласно програмата за стабилност за 2020 г. Макроикономическата и фискалната перспектива са засегнати заради високата степен на несигурност, свързана с пандемията от COVID-19.

               (12)В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Люксембург прие бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен хора и сектори. Според програмата за стабилност за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 5,5 % от БВП. Мерките включват: укрепване на предоставянето на здравни грижи, подкрепа за изпаднали в затруднения предприятия, възстановяване на заеми и режими за работа при непълно работно време, включително за самостоятелно заетите и трансграничните работници. Освен това Люксембург обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за подкрепа за ликвидност за предприятията. Тези мерки включват отсрочване на данъци, отпускане на заеми на малки и средни предприятия, изправени пред временни финансови затруднения, и гаранции. За разлика от програмата за стабилност за 2020 г. Комисията прогнозира, че пакетът ще има по-малко отражение, тъй като отсрочените данъци и възстановяването на заеми не са били счетени за дискреционни мерки с отражение върху бюджета. Въпреки това органите считат, че част от отсрочените данъци в областта на данъчното облагане в крайна сметка ще имат отражение върху бюджета, което е включено в посочената по-горе сума в размер на 5,5 % от БВП. Освен това известен дял от разходите, свързани с режимите за работа при непълно работно време, се счита за част от действието на автоматичните стабилизатори. Като цяло мерките, предприети от Люксембург, са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията относно координирани икономически мерки в отговор на пандемията от COVID-19. Цялостното прилагане на тези мерки, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволяват това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

               (13)Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики салдото на консолидирания държавен бюджет на Люксембург се очаква да бъде дефицит от 4,8 % от БВП през 2020 г. и излишък от 0,1 % през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под 60 % от БВП през 2020 и 2021 г. В сравнение с прогнозите на Комисията програмата за стабилност се основава на по-консервативни допускания както за приходите, така и за разходите.

               (14)На 20 май 2020 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора поради прогнозираното от Люксембург нарушение на прага от 3 % от БВП за дефицит през 2020 г. Като цяло анализът показва, че критерият за дефицит, както е определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, не е изпълнен.

               (15)Люксембург разполага с една от най-добрите здравни системи в ЕС. Но тъй като 49 % от лекарите и 62 % от здравните работници са чуждестранни специалисти, системата превишава доста прага на критична уязвимост (съгласно показателя на Световната здравна организация). В този контекст здравната система на Люксембург би могла да бъде засегната от евентуални едностранни решения от страна на съседни държави по време на криза. Люксембург трябваше да приеме краткосрочни мерки за рекордно кратко време, за да подобри устойчивостта на здравната си система вследствие на породената от COVID-19 криза, например да мобилизира медицинска инфраструктура и да създаде временно разширяване на болница, както и да осигури настаняване в Люксембург за трансгранични здравни работници и техните семейства.

               (16)Очаква се в бъдеще здравната система да бъде изправена пред нарастващи предизвикателства, в допълнение към все по-големия брой незаети работни места за здравни работници през последните години. По-конкретно, очаква се увеличаване на търсенето на здравни грижи от застаряващото население, а през следващите 15 години се прогнозира пенсионирането на между 59 % и 69 % от медицинския персонал. Иновациите в микса на уменията и изготвянето на професионални функции, споделянето и размяната на задачи ще играят важна роля за запазване на привлекателността на сектора на здравеопазването като работно място. В по-общ план има възможност за подобряване на управлението на здравната система, включително сътрудничество със съседни страни, като правителството наскоро предприе значителна реформа. Въпреки че в Люксембург цифровата инфраструктура вече е в напреднал етап, все още са в ход усилия за прилагане на решения в областта на електронното здравеопазване, като например цифрови решения за възстановяване на разходите на доставчиците. Люксембург се съсредоточи силно върху цифровите технологии, като например суперизчисления, изкуствен интелект, блокверига и големи информационни масиви, и има потенциала да мобилизира тези способности и да си сътрудничи на равнище Съюза, за да допринесе значително за научните изследвания с цел неутрализиране на вируса и намаляване на инфекциите. Люксембург също така създаде нова схема за подпомагане на инвестиционни проекти за научноизследователска и развойна дейност във връзка с продукти за борба с COVID-19, които са необходими за ефективното справяне с настоящата пандемия чрез разработване на ефективно лечение и ваксини.

               (17)Според прогнозата на Комисията безработицата се очаква да нарасне до 6,4 % през 2020 г. и да се възстанови до 6,1 % през 2021 г. Люксембург предприе редица мерки за поддържане на заетостта, по-специално по отношение на частичната безработица „chômage partiel“. Въпреки това следва да се обърне специално внимание на по-уязвимите групи, като например по-възрастните и нискоквалифицираните работници в контекст, в който новата система за минимален доход (доход за социално приобщаване - REVIS revenu d'inclusion sociale) вече е довела до увеличаване на броя на регистрираните безработни лица в публичната служба по заетостта поради задължителната регистрация на нейните бенефициери от януари 2019 г. насам. Тези по-уязвими хора ще пострадат най-много от по-голямата конкуренция на пазара на труда в резултат на породената от COVID-19 криза. Други уязвими лица, засегнати от кризата, могат да бъдат временните работници, както и работниците с ниска квалификация като цяло. Що се отнася до по-възрастните работници, техният нисък процент на заетост остава структурен проблем в Люксембург, което също оказва влияние върху дългосрочната устойчивост на пенсионната система, както е посочено в препоръките, отправени към Люксембург през предходните години. В настоящия контекст по-възрастните работници са изправени пред допълнителни рискове да бъдат освободени от работа заради кризата; подобряването на приспособимостта им към други работни места и сектори, включително чрез повишаване на квалификацията и преквалифициране, е необходима повече от всякога. Показателите на Люксембург по отношение на социалното приобщаване се доближават до средното равнище за ЕС, но тези по отношение на неравенството и бедността сред работещите намаляват през последните години, а възможностите за студентите продължават да бъдат силно повлияни от социално-икономическия им произход. В този контекст особено уязвимите групи следва да бъдат подкрепяни, за да се справят със социалните последици от кризата.

               (18)За да се подпомогнат предприятията в контекста на породената от COVID-19 криза, по-специално малките и средните предприятия, включително самостоятелно заетите лица и микропредприятията, Люксембург включи редица мерки в своя план за стабилизиране. Търговията на дребно е един от най-засегнатите сектори поради срива в търсенето и настоящите мерки, които възпрепятстваха много предприятия да функционират изобщо или бяха принудени да ограничат дейността си. Регулаторната гъвкавост ще доведе до съживяване на търговията на дребно след кризата. Освен това би било полезно да се подкрепят малките и средните предприятия за въвеждане на цифрови технологии, които да гарантират непрекъснатост на дейността, като например електронната търговия. През целия период на възстановяване следва да се поддържат подходящи мерки, като същевременно се прилага постепенно и гъвкаво поетапно преустановяване и се определят най-засегнатите сектори, за да се разработят конкретни планове за подпомагане, които да им позволят да наваксат през периода на възстановяване. В процеса на прилагане на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор. След най-тежката фаза на кризата, за да подкрепи прехода и създаването на нови малки и средни предприятия в стимулиращите растежа сектори, реформата на правната уредба на Люксембург в областта на несъстоятелността може да помогне на предприятията да получат втори шанс, ако са изправени пред несъстоятелност, без да са имали вина за това.

               (19)За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за  изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи, по-специално в цифровия и „зеления“ сектор. Люксембург вече стартира инициативи за насърчаване на цифровизацията и на иновациите, но технологичната интеграция в бизнес сектора и частните инвестиции, както и цифровизацията на обществените услуги, продължават да бъдат ниски в сравнение с големия потенциал на средата и амбицията на страната за преход към основана на данни икономика. Инвестициите в цифровизацията, задълбочените цифрови умения и иновациите — включително разработването на интегрирана стратегия за научни изследвания и иновации — ще бъдат от съществено значение за подпомагане на малките и средните предприятия с цел повишаване на производителността и конкурентоспособността. Възстановяването следва да бъде подкрепено и от амбициозни инвестиции за екологосъобразност в краткосрочен план. Ключови сектори могат да бъдат по-специално по-нататъшните действия в областта на устойчивия транспорт, включително железопътния транспорт, устойчивото строителство, най-вече по отношение на енергийната ефективност на сградите — както съществуващи, така и нови, и енергията от възобновяеми източници. Те ще спомогнат за осигуряването на стабилни екологични стимули и ще подкрепят Люксембург за преодоляване на различията във връзка с целите за намаляване на емисиите на парникови газове до 2030 г., енергийната ефективност и енергията от възобновяеми източници, като също така ще подготвят почвата за постигане на неутралност по отношение на климата. Продължава да е налице нужда от по-нататъшно определяне на инвестиционните потребности и на финансовите източници за инвестиции с оглед също така на въздействието на пандемията от COVID-19 върху икономиката и публичните финанси. Програмирането на Фонда за справедлив преход за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Люксембург да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната. Това ще позволи на Люксембург да използва този фонд възможно най-пълноценно.

               (20)Люксембург е изправен пред значителни рискове от изпиране на пари с оглед на големия приток на преки чуждестранни инвестиции и наличието на сложни правни структури с чуждестранни кредитори. Тези рискове са отразени в националната оценка на риска, по-специално по отношение на специалистите, занимаващи се с предоставянето на услуги на дружества и на тръстове за доверително управление или на инвестиционни услуги. Слабостите при прилагането на рамката за борба с изпирането на пари от страна на тези специалисти водят до неадекватни анализи на риска и до ниско равнище на докладване на подозрителни дейности. Интензивността на надзора върху тези специалисти е недостатъчна, за да се отстранят тези слабости. Беше създаден национален регистър на действителните собственици на дружествата с цел да се ограничи поверителността и да се определят действителните собственици. Качеството на предоставената информация и ефективността на регистъра трябва да бъдат проследени във времето.

               (21)Справянето с агресивното данъчно планиране продължава да бъде от ключово значение за подобряването на ефективността и справедливостта на данъчните системи, както се посочва в препоръката за еврозоната от 2020 г. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно данъчно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на ЕС. Люксембург предприе стъпки за справяне с практиките на агресивно данъчно планиране чрез прилагането на предварително договорени международни и европейски инициативи, но високият дял от БВП на плащанията на дивиденти, авторски и лицензионни възнаграждения и лихви показва, че данъчните правила на държавата се използват от дружества, които прибягват към агресивно данъчно планиране. По-голямата част от преките чуждестранни инвестиции се държат от „дружества със специална цел“. Липсата на данъци, удържани при източника (т.е от лица пребиваващи в ЕС към такива, които пребивават в трети държави) върху изходящи дивиденти и авторски и лицензионни възнаграждения, както и освобождаването от удържани при източника данъци върху плащанията на дивиденти при някои обстоятелства могат да доведат до пълно избягване на данъчно облагане върху тези плащания, ако те не са обложени също в държавата на местоназначение. Люксембург внесе законопроект за въвеждане на неприспадане на плащанията на лихви и роялти на юрисдикциите, включени в списъка на ЕС на юрисдикциите, неоказващи съдействие за данъчни цели, в съответствие с ангажимента му да въведе защитни мерки по отношение на тези юрисдикции.

               (22)Докато настоящите препоръки са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията и улесняването на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., приети от Съвета на 9 юли 2019 г., обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Тези препоръки продължават да бъдат актуални и тяхното изпълнение ще продължи да бъде наблюдавано през целия годишен цикъл на европейския семестър през следващата година. Това се отнася и до препоръките относно икономическите политики, свързани с инвестициите. Въпросните препоръки следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за преустановяване на мерките във връзка с настоящата криза.

               (23)Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. Държавите членки направиха преглед на напредъка по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) в своите национални програми за реформи за 2020 г. Гарантирайки цялостното изпълнение на препоръките по-долу, Люксембург ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

               (24)Тясната координация между икономиките в икономическия и паричен съюз е от ключово значение за бързото възстановяване от икономическите последици от разпространението на COVID-19. Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и като вземе предвид политическите насоки на Еврогрупата, Люксембург следва да гарантира, че политиките ѝ продължават да са в съответствие с препоръките за еврозоната и да са координирани с тези на другите държави членки от еврозоната.

               (25)В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Люксембург, който беше публикуван в доклада за страната от 2020 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2020 г. и националната програма за реформи за 2020 г., както и последващите действия по препоръките, отправени към Люксембург през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Люксембург, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

               (26)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2020 г., като становището му
                  7
                е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Люксембург да предприеме следните действия през 2020 г. и 2021 г.:

               1.В съответствие с общата клауза за дерогация да предприеме всички необходими мерки за ефективно справяне с пандемията, да поддържа икономиката и да подпомогне последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да проведе фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и да гарантира устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да подобри устойчивостта на здравната система чрез осигуряване на подходяща наличност на здравни работници. Да ускори реформите за подобряване на управлението на здравната система и електронното здравеопазване.

               2.Да смекчи въздействието на кризата върху заетостта, като отдели специално внимание на хората в затруднено положение на пазара на труда.

               3.Да гарантира ефективното прилагане на мерките за подкрепа за ликвидност на предприятията, по-специално на малките и средните предприятия и на самостоятелно заетите лица. Да даде приоритет на готови за готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да насърчава частните инвестиции с цел стимулиране на икономическото възстановяване. Да се съсредоточи върху инвестициите в областта на екологичния и цифровия преход, по-специално върху устойчив транспортен и строителен сектор, чисто и ефективно производство и използване на енергия, допринасяйки за постепенната декарбонизация на икономиката. Да насърчава иновациите и цифровизацията, по-специално в стопанския сектора.

               4.Да осигурява ефективен надзор и прилагане на рамката за борба с изпирането на пари по отношение на специалистите, предоставящи услуги на дружества и на тръстове за доверително управление или на инвестиционни услуги. Да ускори действията за справянето с характеристиките на данъчната система, които улесняват агресивното данъчно планиране, по-специално посредством изходящи плащания.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 515 final.

                     (3)

                        ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 117.

                     (4)

                        СОМ(2020) 112 final.

                     (5)

                        СОМ(2020) 123 final.

                     (6)

                        Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5) и Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

                     (7)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.