title: Препоръка на Съвета от 11 юли 2017 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2017 г.

text:
               9.8.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 261/98

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 11 юли 2017 година
   относно националната програма за реформи на Румъния за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2017 г.
   (2017/C 261/22)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 16 ноември 2016 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който не посочи Румъния като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)

               Докладът за Румъния за 2017 г. беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него беше оценен напредъкът на Румъния в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки от предходните години и напредъкът на Румъния по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)

               На 5 май 2017 г. Румъния представи националната си програма за реформи за 2017 г. и програмата си за конвергенция за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха отразени при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (5)

               Между 2009 г. и 2015 г. Румъния се възползва от три програми за подкрепа на платежния баланс, управлявани съвместно от Комисията и Международния валутен фонд и с подкрепата на Световната банка. Плащания бяха извършени само в рамките на първата програма през 2009—2011 г., а тези през 2011—2013 г. и 2013—2015 г. бяха обезпечителни. Наблюдението след приключването на програмата, от името на Комисията, за контрол на възможностите на Румъния да изплати заемите, отпуснати по първата програма, започна през октомври 2015 г. и ще продължи до възстановяването на най-малко 70 % от заема, който е дължим през пролетта на 2018 г.

               (6)

               Спрямо Румъния понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2017 г. правителството планира да постигне номинален дефицит от 2,9 % от БВП през 2017 г. и 2018 г., както и неговото по-нататъшно постепенно намаляване до 2,0 % от БВП до 2020 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — не се очаква да бъде постигната в рамките на програмата, т.е. до 2020 г. Преизчисленото (4) структурно салдо се очаква да достигне -2,6 % до 2020 г. Според програмата за конвергенция съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да се повиши от 37,6 % от БВП през 2016 г. до 38,3 % от БВП през 2018 г., след което да се понижи на 37,6 % от БВП през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен. Основният риск за спад в макроикономическата прогноза идва от по-слабото въздействие на фискалните и структурните мерки върху перспективите за растеж в краткосрочен и средносрочен план. В същото време необходимите мерки в подкрепа на планираните цели за дефицита все още не са достатъчно конкретни. Освен това проектът за закон за хармонизиране на заплатите представлява значителен риск за спад по отношение на бюджетната прогноза.

               (7)

               На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Румъния да ограничи отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и да постигне годишна фискална корекция от 0,5 % от БВП през 2017 г., освен ако средносрочната бюджетна цел не бъде постигната с по-малко усилия. Въз основа на данни за резултатите за 2016 г. в Румъния беше констатирано значително отклонение от средносрочната бюджетна цел. В съответствие с член 121, параграф 4 от ДФЕС и член 10, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на 22 май 2017 г. Комисията отправи предупреждение към Румъния, че през 2016 г. се наблюдава значително отклонение от средносрочната бюджетна цел. На 16 юни 2017 г. Съветът прие последваща препоръка (5), с която се потвърждава необходимостта Румъния да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи (6) не превишава 3,3 % през 2017 г., което съответства на годишна структурна корекция от най-малко 0,5 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. съществува риск от значително отклонение от препоръчаната корекция през 2017 г.

               (8)

               През 2018 г., предвид състоянието на бюджета ѝ, от Румъния се очаква да продължи коригирането към средносрочната си бюджетна цел за структурен дефицит от 1 % от БВП. Според общоприетата матрица за корекция съгласно Пакта за стабилност и растеж, такава корекция се изразява в изискване за номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи, който не превишава 4,3 %. Това ще съответства на структурна корекция от 0,5 % от БВП. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2018 г. Освен това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. се предвижда дефицит по консолидирания държавен бюджет в размер на 3,5 % и 3,7 % от БВП през 2017 г. и 2018 г., което е над заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП. Като цяло Съветът е на мнение, че ще бъдат необходими съществени допълнителни мерки, считано от 2017 г., за съобразяване с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, предвид силното влошаване на фискалните перспективи, в съответствие с препоръката, адресирана до Румъния на 16 юни 2017 г. с оглед коригиране на значителното отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел.

               (9)

               Фискалната рамка на Румъния е стабилна, но не се прилага изцяло. Бюджетът за 2016 г. показва значително отклонение от средносрочната цел за структурен дефицит в размер на 1 % от БВП в нарушение на правилото за дефицита, заложено в националната фискална рамка. Бюджетът за 2017 г. допълнително се е отклонил от националните фискални правила. През 2016 г., както и през предходните години, румънските власти не са изпратили на парламента актуализиран вариант на фискалната стратегия до месец август — задължителния краен срок. В резултат на това съставянето на годишния бюджет не се е ръководило от средносрочната фискална стратегия.

               (10)

               Благодарение на подходящите капиталови буфери и нарастващата рентабилност, състоянието на банковия сектор продължи да се подобрява през 2016 г. Румънските власти поеха ангажимент да извършат цялостен преглед на качеството на активите и стрес тест на банковия сектор през 2018 г. Законът за погасяване на задълженията влезе в сила през май 2016 г., но рисковете в банковия сектор бяха смекчени до голяма степен от решението на Конституционния съд, съгласно което съдилища ще трябва да преценяват дали кредитополучателите отговарят на правните разпоредби относно случаите на затруднения. Наскоро беше постановено, че Законът за преобразуване на деноминирани в швейцарски франкове заеми, приет от парламента през октомври 2016 г., не съответства на конституцията. Независимо от това, честите законодателни инициативи продължават да представляват предизвикателство за правната предвидимост с възможно отрицателно въздействие върху нагласите на инвеститорите.

               (11)

               Отклонението от данъчно облагане е широко разпространено в Румъния и води до намаляване на данъчните приходи и данъчната справедливост и има сериозни последици за икономиката. В изпълнението на специфичната за държавата препоръка за подобряване на спазването на данъчното законодателство и събирането на данъците, Румъния е постигнала ограничен напредък. През 2016 г. процедурите за регистрация и възстановяване на ДДС бяха изменени и е в ход въвеждането в цялата страна на електронни касови апарати, свързани към данъчния орган. От 2017 г. се прилага специален режим по отношение на сектори, като хотелиерство, кетъринг и други свързани отрасли, в които данъкът се определя независимо от категорията на доходите. Освен това, бяха приети и ограничения по отношение на самостоятелната заетост и семейните предприятия, с цел възпиране на избягването на данъчно облагане. Подобряване на спазването на изискванията бе отбелязано през 2016 г. за данъчните декларации и плащанията, но съвместното данъчно облагане и трудовите инспекции и одити не успяха да постигнат по-добри резултати. Освен това прагът на оборота за данъчния режим за микропредприятията беше повишен значително, докато ставката беше намалена, което дава възможност за спазване на данъчното законодателство в ущърб на бюджетните приходи. Секторният подход и подходът по категории към корпоративното данъчно облагане носят риск за налагане на административна тежест както за предприятията, така и за данъчните органи и не благоприятстват подобряването на събираемостта на данъците.

               (12)

               Разпределението на разполагаемия доход на домакинствата (отчитащо големината на домакинството) е особено неравномерно в Румъния, което накърнява нейния потенциал за устойчив и приобщаващ растеж. Най-богатите 20 % от населението разполагат с доход над осем пъти по-висок от този на най-бедните 20 %. Това съотношение е значително по-високо от средното за Съюза. Неравенствата се определят до голяма степен от неравенството в достъпа до здравеопазване, образование, услуги и до пазара на труда. Освен това разликата между неравенството в доходите преди и след приспадането на данъците и социалните плащания е сред най-малките в Съюза. Социалният референтен индекс в основата на най-важните социални обезщетения не е актуализиран от въвеждането му през 2008 г. Недекларираният труд, включително „плащането на ръка“, продължава да бъде широко разпространен и продължава да се отразява негативно върху данъчните приходи, води до изкривяване на икономиката и поставя под въпрос справедливостта и ефективността на данъчната и социалноосигурителната система. Бяха предприети съвместни национални проверки от страна на данъчната администрация и инспекторатите по труда като част от пилотен проект, но до момента това не е довело до системно въздействие. Не са насочени ресурси към секторите с най-висока степен на риск от отклонение от данъчно облагане, ограничено внимание се отделя на плащанията на ръка и принудителните мерки имат предимство над превантивните.

               (13)

               Резултатите на пазара на труда се подобриха през 2016 г., когато нивото на безработицата достигна ниските си предкризисни стойности. Работната сила продължава да намалява, тъй като населението застарява и емиграцията продължава да е висока. Ниската безработица се съчетава с един от най-високите проценти на неактивност в Съюза. Процентите на заетост и активност за младите хора, жените, нискоквалифицираните работници, хората с увреждания и ромите в частност са много под средните за Съюза. Броят на младите хора, незаети с работа, учене или обучение, все още е много висок.

               (14)

               Въпреки че намалява, рискът от бедност или социално изключване е много висок, особено за семействата с деца, лица с увреждания, роми и населението в селските райони. През 2016 г. беше приет всеобхватен пакет за борба с бедността при едно преориентиране на политиката към засилено предоставяне на услуги, насочени към определени групи от населението. В пакета се предвижда пилотен проект за изграждане на интегрирани услуги в маргинализирани общности. Реализацията му в цялата страна значително ще подобри предоставянето на интегрирани услуги, което понастоящем е ниско. За изпълнение на поредицата от специфични за държавата препоръки е приет Законът за минималния доход, който ще влезе в сила през 2018 г. Mинималният доход за приобщаване увеличава адекватността и обхвата на социалното подпомагане. Той съчетава пасивна подкрепа със задължителни активни мерки и инспекции на пазара на труда. Потенциалът му за активизиране обаче е скромен, доколкото целта е мерките за активна политика на пазара на труда да достигнат 25 % от бенефициерите до 2021 г.

               (15)

               Политиките за стимулиране на трудовата активност бяха засилени в контекста на реформирането на Националната агенция по заетостта. Реформите включват по-специализирана подкрепа и интегрирани услуги за търсещите работа и работодателите. Обсегът и услугите, предлагани на младите хора, незаети с работа, учене или обучение, се подобряват. При все това, политиките за стимулиране, предложени на групите, които са най-отдалечени от пазара на труда, продължават да бъдат ограничени и предложените наскоро мерки за стимулиране вече не са съсредоточени върху тези специфични групи. Техният мащаб и връзка със социалните услуги е недостатъчен, за да доведе до значително повишаване на участието на работната сила за тези групи в частност.

               (16)

               Адекватността на пенсиите и бедността в напреднала възраст имат значително измерение, свързано с равенството между половете, доколкото при равни други условия, по-ниската пенсионна възраст за жените води до по-ниски пенсионни права. Румъния е една от много малкото държави членки, които не предвиждат пенсионната възраст на жените да се доближи до тази на мъжете. Законът за изравняване на пенсионната възраст на мъжете и жените беше представен в Парламента през 2013 г. До момента той е приет единствено от Сената.

               (17)

               Като се имат предвид промените в производителността, сближаването на доходите и конкурентоспособността на Румъния, увеличенията на заплатите в публичния и частния сектор заслужават специално внимание. Увеличенията на заплатите в публичния сектор имат потенциала да засегнат и частния сектор, като окажат въздействие върху конкурентоспособността на Румъния. Равнището на минималната работна заплата в Румъния, макар и все още да е сред най-ниските в Съюза, значително нарасна през последните години. Увеличения ad hoc на минималната заплата повишиха значително дела на работещите на минимална работна заплата и доведоха до силно свиване на заплатите на най-нископлатената категория в последно време. За изпълнение на специфична за държавата препоръка в началото на 2016 г. беше създадена тристранна работна група, която да установи механизъм за определяне на минимална заплата, основан на обективни икономически и социални критерии, както и критерии, свързани с пазара на труда. Работата на групата обаче бележи значителни закъснения и трябва да бъде активирана по подходящ начин. Социалният диалог продължава да се характеризира със слабо колективно договаряне на секторно равнище и със институционални слабости, които ограничават ефективността на реформите.

               (18)

               Достатъчните основни умения са от ключово значение за намиране и запазване на добри и стабилни работни места и успешно участие в икономическия и социалния живот. Международните проучвания показват големи слабости в основните умения сред румънските младежи. Високият процент на преждевременно напускащите училище, ниската степен на завършено висше образование и силната емиграция водят до недостиг на квалифицирана работна ръка. Ограничен е достъпът до качествено общо образование в селските райони, и по-специално за ромските деца. Трудностите при привличане на добри учители в училищата в селските райони и в училищата с преобладващо присъствие на ромски деца, съчетано със сегрегация и често с дискриминационно отношение, води до по-ниски образователни постижения на децата от ромски произход. В отговор на нееднократните специфични за държавата препоръки Румъния прие и започна да изпълнява стратегия във връзка с преждевременното напускане на училище. Последните мерки включват интегрирани интервенции, пилотна програма за предоставяне на топла храна, подобряване на възстановяването на разходите за пътуване, социални ваучери за насърчаване на предучилищното образование на бедните деца. Мерки с финансиране от Съюза, основаващи се на отделни проекти, които целят повишаване на качеството на преподаване в училищата в неравностойно положение, са планирани за есента на 2017 г., като в момента е в ход макар и непълно модернизиране на учебните програми. Подобрено беше законодателството за борба със сегрегацията, включително укрепването на мандатите на училищните инспекторати в тази област. Въпреки това все още липсва методика за мониторинг. Необходими са допълнителни стъпки за постигането на устойчив напредък в борбата срещу социално-икономическото неравенство в образованието. До момента гаранцията за младежта достига само частично до тези, които напускат училище, и програмите за втори шанс не са лесно достъпни. Системата за професионалното образование и обучение не е достатъчно съобразена с нуждите на пазара на труда и участието в обучението за възрастни е много ниско.

               (19)

               Населението на Румъния страда от слабите резултати в областта на здравеопазването. Достъпът до качествено здравеопазване е възпрепятствано от недостига на здравни специалисти, недостатъчното финансиране и прекалено голямото разчитане на болнични заведения, както и от корупцията, засягащи хората с ниски доходи и селските райони в частност. Освен неофициалните плащания на здравни работници, корупцията е свързана и с обществените поръчки в болниците, застрахователни измами и подкупи за удостоверения, даващи право на обезщетения. За изпълнение на специфична за държавата препоръка и в светлината на предварителните условия за периода на финансиране от Съюза 2014—2020 г. Румъния предприе някои мерки на политиките за преминаване от болнични към извънболнични грижи. Бяха разработени регионални планове за здравеопазване, за да се идентифицират потребностите от инфраструктура и услуги, и се наблюдава изпълнението на националната здравна стратегия. В съответствие с Националната стратегия за борба с корупцията за периода 2016—2020 г. беше прието законодателство за реформиране на системата за обратна връзка относно неформалните плащания, а заплатите на специалистите в областта на здравеопазването бяха повишени. В стратегията за борба с корупцията се предвиждат всеобхватни мерки в здравеопазването, включително насърчаване на отчетността и прозрачното набиране на управители на болнични заведения. Въпреки това, укрепването на грижите на нивото на общините, на амбулаторните грижи и на системите за насочване е все още в начална фаза, неофициалните плащания продължават да бъдат широко разпространени, прозрачността в управлението на болничните заведения все още не е осигурена и все още се очаква приемането на национална стратегия за работната сила в здравния сектор.

               (20)

               Административният капацитет и капацитетът за изготвяне на политики на Румъния страда от непрозрачност на процесите и на вземането на решения, тежки административни процедури, недостатъчно използване на качествени факти, слаба координация между секторните политики и широко разпространена корупция. Напредъкът в реформата на публичната администрация е ограничен. Организационните структури остават нестабилни, което се отразява на независимостта и ефективността на публичната администрация. Стратегиите на държавната администрация бяха лансирани през 2016 г., но в законодателната уредба все още не са включени някои от основните им цели, по-специално по отношение на обективните критерии за набиране на персонал, оценяването и възнаграждаването за постигнати резултати. Предлага се равнищата на заплащане да бъдат хармонизирани до известна степен, но не съществува ясна връзка между постигнатите резултати и възнаграждението на централно и местно равнище. Капацитетът и авторитетът на Националната агенция за държавната администрация трябва да бъдат допълнително укрепени. Някои от мерките за прозрачност при определянето на политиките, чието прилагане започна през 2016 г., са на път да отпаднат. Стратегическото планиране и оценката на регулаторното въздействие не са твърдо установени в административна практика.

               (21)

               Недостатъчните в качествено и количествено изражение транспортни инфраструктури са сред основните пречки за икономическото развитие в Румъния. За да се справи със свързаните с тях недостатъци, в отговор на специфична за държавата препоръка през есента на 2016 г. Румъния прие генералния план за транспорта. За ускоряване на инвестициите в пътната инфраструктура, управлението на инфраструктурните инвестиции е било разделено от органа, натоварен с управлението на инфраструктурата. От средата на 2017 г. трябва да започне да функционира орган, създаден през 2016 г. за реформиране на системата на железопътния транспорт.

               (22)

               Напоследък Румъния има един от най-високите инвестиционни коефициенти в Съюза. Все пак през 2016 г. публичните инвестиции намаляха, което се дължи и на ниското усвояване на фондовете по линия на Съюза. Високият процент на усвояване и ефективното използване на финансирането от Съюза са от решаващо значение за Румъния, за да се използва нейният потенциал за развитие в ключови сектори като транспорта или третирането на отпадъците, по-специално. Качеството на публичните инвестиции беше възпрепятствано от слабости в управлението и променящите се приоритети, наред с други причини. В отговор на специфична за държавата препоръка, не беше постигнат голям напредък в укрепването на определянето на приоритети и подготовката на проекти за публични инвестиции. От август 2016 г. насам от министерствата се изисква да отчитат инвестиционните приоритети в плановете си за разходване на средства, но не са предприети други стъпки за повишаване ролята на Министерството на финансите при определяне на инвестиционните приоритети и за по-добро координиране на подготовката на проекти за публични инвестиции между министерствата. Все още не са приети националният план за управление на отпадъците и програмата за предотвратяване на образуването на отпадъци — приемането се очакваше в края на 2016 г. Плановете са необходими също така за подобряване на управлението и прилагането на нормативните изисквания с цел насочване на национални средства и средства по линия на Съюза за постигане на екологичните стандарти на равнището на Съюза.

               (23)

               Ефективните обществени поръчки са от ключово значение за постигане на стратегическите цели и за посрещане на основните политически предизвикателства за Румъния, включително ефикасността на публичните разходи, модернизацията на публичната администрация, борбата срещу корупцията и насърчаването на иновациите и на устойчивия и приобщаващ растеж. Това е също така от основно значение за доверието на гражданите в публичните органи и демокрацията. Неотдавна Румъния предприе стъпки за прилагане на стратегията за обществените поръчки и плана за действие. Като последващо действие на Закона за обществените поръчки, който е в сила от май 2016 г., през юни 2016 г. беше прието законодателство за изпълнение в областта на обществените поръчки и обществените поръчки в сектора на комуналните услуги, вторичното законодателство относно договорите за обществени поръчки беше прието в края на 2016 г., а в националната програма за обществените поръчки са предвидени мерки за превенция и контрол на корупцията. Въпреки това все още не са приети редица ключови мерки в стратегията, като например засилените проверки и други мерки за борба с корупцията, цялостно прилагане на електронните обществени поръчки и обучението на длъжностните лица по обществените поръчки.

               (24)

               В Румъния над 45 % от населението живее в селски райони, които продължават да изостават значително от градските райони по отношение на заетостта и образованието, достъпа до услуги и инфраструктура и материалното благосъстояние. В отговор на специфична за държавата препоръка за подобряване на достъпа до интегрирани обществени услуги, разширяване на основната инфраструктура и насърчаване на диверсификацията на икономиката, по-специално в селските райони, през 2016 г. Румъния прие цялостен пакет от мерки за развитие на селските райони, модернизиране на малките земеделски стопанства, подкрепа за неселскостопанските МСП, инвестиции в инфраструктурата, включително в социалните услуги и образованието, както и за официализиране на заетостта. Техният дългосрочен успех ще зависи от капацитета за реализация на пилотни действия в по-голям мащаб и за ефективно насочване и усвояване на наличното финансиране от Съюза.

               (25)

               Държавните предприятия играят важна роля в икономиката, по-специално в ключовите инфраструктурни сектори. Слабостите в управлението на държавните предприятия водят до по-ниска доходност в сравнение с частните партньори, което има отрицателно въздействие върху публичните финанси. В изпълнение на специфична за държавата препоръка, Румъния постигна значителен напредък за подобряване на корпоративното управление на държавните предприятия. През есента на 2016 г. бяха бързо приети подзаконовите нормативни актове за прилагане на основното законодателство относно корпоративното управление на държавните предприятия. Законодателната рамка следва добрите международни практики относно прозрачността при назначаването на членовете на управителните съвети и на управлението на държавните предприятия и предоставя на Министерството на финансите конкретни правомощия за правоприлагане и мониторинг. Бяха предприети също така мерки за повишаване на осведомеността за новите разпоредби сред местните органи и бюджетната информация относно държавните предприятия бе публично оповестена. Все пак, закъсненията при назначаването на професионални ръководни кадри, пораждат опасения по отношение на по-нататъшното прилагане.

               (26)

               Конкурентоспособността на Румъния страда от слабости в неразходната конкурентоспособност и от структурни пречки пред преминаването към икономика с по-висока добавена стойност, сред които са сложните административни процедури. В изпълнение на специфична за държавата препоръка, през 2016 г. Румъния прие няколко законодателни акта за опростяване на административните процедури и за улесняване на връзката между гражданите и публичната администрация, които обаче са ограничени до малък брой процедури.

               (27)

               Корупцията, която продължава на всички нива, остава пречка за извършването на стопанска дейност. Румъния е постигнала съществен напредък по голяма част от реформата на съдебната система и в борбата с корупцията по високите етажи. Въпреки това, остават важни стъпки за решаване на проблемите в тези области, така че реформите да са устойчиви и необратими. Беше постигнат известен напредък по отношение разработването на по-нататъшни мерки за предотвратяване и борба с корупцията, особено в местното управление, но все още са налице значителни предизвикателства по отношение на ефективното прилагане на националната стратегия за борба с корупцията, приета през 2016 г. Изискват се усилия по отношение на зачитането на независимостта на съдебната система в обществения живот на Румъния, финализирането на реформите на наказателния и гражданския кодекс и гарантирането на ефективността на изпълнението на съдебните решения. В рамките на механизма за сътрудничество и проверка Румъния получава препоръки в областта на съдебната реформа и борбата с корупцията. Ето защо тези области не са включени в специфичните за Румъния препоръки.

               (28)

               В контекста на европейския семестър за 2017 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Румъния и го публикува в доклада за страната за 2017 г. Тя оцени също програмата за конвергенция за 2017 г. и националната програма за реформи за 2017 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Румъния, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Румъния, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (29)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2017 г., като становището (7) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Румъния да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.

               През 2017 г. да осигури съответствие с препоръката на Съвета от 16 юни 2017 г. с оглед на коригирането на значителното отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. През 2018 г. да положи значителни усилия във фискалната област в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Да гарантира пълното прилагане на фискалната рамка. Да засили спазването на данъчното законодателство и събирането на данъци. Да води борба срещу недекларирания труд, включително чрез гарантиране на системното използване на интегрирания контрол.

               2.

               Да укрепи целенасочените политики за активизиране и интегрираните обществени услуги, като съсредоточи усилия върху онези групи, които са най-отдалечени от пазара на труда. Да приеме законодателство за изравняване на пенсионната възраст за мъжете и жените. Да създаде прозрачен механизъм за определяне на минимална заплата след консултация със социалните партньори. Да подобри достъпа до качествено общо образование, по-специално за ромите и децата в селските райони. В здравеопазването да направи преход към извънболничните грижи и да предотврати неофициалните плащания.

               3.

               Да приеме законодателство за гарантиране на професионална и независима държавна администрация, като прилага обективни критерии. Да укрепи определянето на приоритети и подготовката на проекти за публични инвестиции. Да осигури своевременно цялостно и устойчиво прилагане на националната стратегия за обществените поръчки.

      Съставено в Брюксел на 11 юли 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         T. TÕNISTE

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (3)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (4)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

      (5)  Препоръка на Съвета от 16 юни 2017 г. с цел коригиране на наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел в Румъния (ОВ C 216, 6.7.2017 г., стр…).

      (6)  Нетните разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Взети са под внимание дискреционните мерки по отношение на приходите или предвиденото от закона увеличаване на приходите. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

      (7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2016 година относно националната програма за реформи на Дания за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2016 г.

text:
               18.8.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 299/87

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2016 година
   относно националната програма за реформи на Дания за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2016 г.
   (2016/C 299/21)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. На 26 ноември 2015 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Дания не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)

               Докладът за Дания за 2016 г. беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Дания в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., както и по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)

               На 26 април 2016 г. Дания представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята нрограма за конвергенция за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (5)

               Спрямо Дания понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2016 г. правителството планира подобряване на номиналното салдо, като през 2020 г. трябва да бъде постигнат балансиран бюджет. Средносрочната бюджетна цел — дефицит в размер на 0,5 % от БВП в структурно изражение — се предвижда да бъде постигната през 2016 г. Според програмата за конвергенция съотношението държавен дълг/БВП се очаква да достигне 35,1 % през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. Дания се очаква да се съобрази с препоръчаната фискална корекция през 2016 г. и 2017 г. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че се очаква Дания да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (6)

               Осигуряването на предлагане на работна ръка в контекста на застаряване на населението е предварително условие за устойчив растеж в Дания. Редица съществени реформи на пазара на труда през последните години са насочени специално към увеличаване на стимулите за работа и към подобряване на ефикасността на активните политики по заетостта. Тези реформи биха могли да допринесат за постигане на целта на Дания за заетост по стратегията „Европа 2020“ и за устойчивостта на датския социален модел. Въпреки това националната цел за социално приобщаване по стратегията „Европа 2020“, предвиждаща намаляване на броя на хората, които живеят в домакинства с много нисък интензитет на трудова активност, далеч не е постигната. Приобщаването към пазара на труда и подобряването на пригодността за заетост на групите в неравностойно положение остават предизвикателство. Това се отнася особено за хора с мигрантски произход от държави извън ЕС, включително тези, които са пребивавали в Дания дълго време, и младите хора с ниски образователни постижения. Мерките за работна интеграция, договорени по време тристранните преговори през 2016 г., биха могли да подобрят положението на наскоро пристигналите бежанци и мигранти. Трябва обаче да бъдат предприети допълнителни мерки за по-ефективно приобщаване на други маргинализирани групи към пазара на труда.

               (7)

               Подобряването на растежа на производителността е от съществено значение за поддържане на относително високото равнище на социално подпомагане, предоставяно в Дания. През последните две десетилетия обаче растежът на производителността е бавен. Беше установено, че един от факторите, допринасящи за това, е продължаващата липса на конкуренция в сектора на услугите на вътрешния пазар, по-специално в търговията на дребно и в строителството. Ето защо Дания трябва да увеличи усилията си за подобряване на производителността в строителния сектор чрез премахване на пречките и чрез гарантиране на пропорционалността на разрешителните режими в случаите, в които се счита, че такива режими са необходими. Дания трябва също така да облекчи ограниченията по отношение на обектите за търговия на дребно, по-специално чрез провеждането на реформите, посочени от правителството.

               (8)

               След резкия спад на частните инвестиции по време на икономическата криза общото равнище на инвестициите в Дания е ниско. Това отчасти отразява ниското равнище на инвестициите в жилищното строителство след спукването на балона на пазара на недвижими имоти и неизползвания капацитет в корпоративния сектор. Стимулирането на инвестициите ще помогне на Дания да засили икономическия растеж и да увеличи производителността. Установено е наличието на пречки пред инвестициите в сектора на услугите и в научноизследователския сектор. В сектора на търговията на дребно и в строителния сектор съществуват пречки за навлизане на пазара, които от своя страна засягат конкуренцията и растежа на производителността. Биха могли да бъдат увеличени усилията по превръщането на резултатите от университетските изследвания в иновации в бизнеса.

               (9)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Дания и го публикува в доклада за страната за 2016 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Дания, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 и 2 по-долу.

               (10)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (4) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Дания да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.

               Да спази средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и да осъществи годишна фискална корекция от 0,25 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г.

               2.

               Да засили производителността и инвестициите от частния сектор чрез повишаване на конкуренцията в сектора на услугите на вътрешния пазар, по-специално чрез улесняване на навлизането на пазара в търговията на дребно и строителството. Да насърчи сътрудничеството между предприятията и университетите.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2016 година.

            За Съвета

            Председател

         P. KAŽIMÍR

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (3)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (4)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: 2011/669/ЕС: Препоръка на Съвета от 4 октомври 2011 година относно назначаването на член на Изпълнителния съвет на Европейската централна банка

text:
               11.10.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 265/29

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 4 октомври 2011 година
   относно назначаването на член на Изпълнителния съвет на Европейската централна банка
   (2011/669/ЕС)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 283, параграф 2 от него,
   като взе предвид Протокола за устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 11.2 от него,
   ПРЕПОРЪЧВА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ:
   да назначи г-н Jörg ASMUSSEN за член на Изпълнителния съвет на Европейската централна банка с осемгодишен мандат.

      Съставено в Люксембург на 4 октомври 2011 година.

            За Съвета

            Председател

         J. VINCENT-ROSTOWSKI


				|

		52013DC0394

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА за преодоляване на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит в Португалия /* COM/2013/0394 final - 2013/ () */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
за
преодоляване
на
съществуващия
прекомерен
бюджетен
дефицит в
Португалия
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз и
по-специално
член 126,
параграф 7 от
него,
като взе
предвид
препоръката
на
Европейската
комисия,
като
има предвид,
че:
(1)       Съгласно
член 126 от
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз (ДФЕС)
държавите членки
трябва да
избягват
прекомерния
бюджетен
дефицит.
(2)       Пактът
за
стабилност и
растеж се основава
на целта за
осигуряване
на стабилни
публични
финанси като
средство за
засилване на
предпоставките
за ценова
стабилност и
висок и
устойчив
растеж, водещ
до създаване
на трудова
заетост.
(3)       На 2
декември 2009 г.
Съветът, в
съответствие
с член 126, параграф 6
от ДФЕС, реши,
че в
Португалия е
налице
прекомерен
дефицит и в
съответствие
с член 126,
параграф 7 от
ДФЕС и член 3
от Регламент (ЕО)
№ 1467/97 на Съвета[1] от 7
юли 1997 г. за
определяне и
изясняване
на прилагането
на
процедурата
при
прекомерен дефицит[2]
отправи
препоръка за
коригирането
му най-късно
до 2013 г. .
(4)       На 15
юни 2010 г.
Комисията
заключи, че в
съответствие
с
препоръката
на Съвета от 2
декември 2009 г.
Португалия е
предприела
ефективни
действия с
оглед
свеждането
на бюджетния
си дефицит
под
референтната
стойност от
3 % от БВП и изрази
мнение, че не
е необходима
допълнителна
мярка в
рамките на
процедурата
при прекомерен
дефицит.
(5)       На 9
октомври 2012 г.
Съветът
заключи, в
съответствие
с член 3,
параграф 5 от
Регламент (ЕО)
№ 1467/97 на Съвета,
че са били
предприети
ефективни действия,
но са
настъпили
неочаквани
неблагоприятни
икономически
събития със
значими
отрицателни
последици за
държавните финанси.
В резултат на
това Съветът
прие преразгледана
препоръка
съгласно
член 126, параграф
7 от ДФЕС
(оттук
нататък
„преразгледаната
препоръка по
ППД“) и
препоръча на
Португалия да
коригира
прекомерния
си дефицит до
2014 г. За
свеждането
на
номиналния
бюджетен
дефицит под
референтната
стойност от
3 % от БВП до 2014 г.
на
Португалия
бе
препоръчано да
подобри
структурното
си салдо с 2,3 %
от БВП през
2012 г., 1,6 % от БВП
през 2013 г. и 1,3 %
от БВП през 2014 г.
Целевият
номинален
дефицит, в
съответствие
с
необходимостта
от
подобрение
на структурното
бюджетно
салдо, бе 5 % от
БВП за 2012 г., 4,5 %
от БВП за 2013 г. и
2,5 % от БВП за
2014 г.
(6)       На
португалските
власти бе
препоръчано
и да приложат
мерките,
приети с
бюджета за 2012 г.
и неговото
допълнение
от март,
както и да предприемат
допълнителни
мерки в
размер на 0,3 %
от БВП. На
Португалия
бе препоръчано
да включи в
бюджета си за
2013 г. мерки за
фискална
консолидация,
възлизащи на
най-малко 3 %
от БВП, да
приеме
допълнителни
мерки в
случай на
евентуални
отклонения,
както и да
определи
мерки в
размер на 1,75 %
от БВП през
2014 г. след
обстоен преглед
на
публичните
разходи.
Освен това
Португалия
следва да
изпълни
изискванията
на Решение за
изпълнение
2011/344/ЕС на
Съвета за предоставяне
на финансова
помощ за
Португалия
от 17 май 2011 г. и
неговите
последващи
изменения.
Рамковият
закон за
бюджета следва
да бъде
изменен с
оглед
включване на
правилата на
ЕС за
фискално
управление;
Португалия
следва да
продължи да
повишава прозрачността
и контрола на
всички
бюджетни
етапи, както
и да спазва
средносрочната
бюджетна
рамка.
(7)       В
съответствие
с член 3, параграф 5
от
Регламент (ЕО)
№ 1467/97 Съветът
може, по
препоръка на
Комисията, да
реши да приеме
преразгледана
препоръка
съгласно
член 126,
параграф 7 от
ДФЕС, ако са
били
предприети
ефективни
действия и
след
приемането
на първоначалната
препоръка са
настъпили
неочаквани
неблагоприятни
икономически
събития със
значими
отрицателни
последици за
държавните
финанси.
Появата на неочаквани
неблагоприятни
икономически
събития със
значимо
отрицателно
въздействие
върху
бюджета се
оценява
спрямо икономическата
прогноза от
препоръката
на Съвета.
(8)       По
силата на
член 126,
параграф 7 от
ДФЕС и член 3
от
Регламент (ЕО)
№ 1467/97 на Съвета,
Съветът отправя
препоръка до
съответната
държава членка
с оглед
прекратяване
на прекомерния
дефицит в
рамките на
определен
период. В препоръката
следва да се
определи
краен срок от
най-много
шест месеца
за
предприемането
от
съответната
държава
членка на ефективни
действия за
коригиране
на прекомерния
дефицит.
Освен това, в
препоръката
за коригиране
на
прекомерния
дефицит,
Съветът
следва да
изиска
постигането
на годишни
бюджетни
цели, които
съгласно
прогнозата,
на която се
базира
препоръката,
съответстват
на минимално
годишно
подобрение
на структурното
салдо (т.е.
коригираното
спрямо
фазата на
икономическия
цикъл салдо,
без еднократните
и другите
временни
мерки) от
най-малко 0,5 %
от БВП като
референтна
стойност.
(9)       В
прогнозата,
на която се
основава
преработената
препоръка от
октомври 2012 г.,
се очаква
реалният БВП
да се свие с 3 %
през 2012 г. и 1 %
през 2013 г.
Впоследствие
перспективите
за растеж
значително
се влошиха
поради факта,
че
показателите
през
последното тримесечие
на 2012 г. както
за
икономическата
активност,
така и за
тенденциите
на пазара на
труда, бяха
значително
под
очакваните, което
доведе до
свиване на
реалния БВП с
3,2 % през 2012 г.
Предвид
отрицателното
прехвърляне
от 2012 г. и
влошаването
на
перспективите
за развитие
на
експортните
пазари на Португалия,
в последната
актуализация
на службите
на Комисията
за
икономическите
перспективи
на
Португалия
реалният
ръст на БВП
бе
преразгледан
и намален на
-2,3 % през 2013 г.
(10)     Дефицитът
по
консолидирания
държавен бюджет
през 2012 г.
достигна 6,4 %
от БВП, което
е над заложената
в ППД цел от 5 %.
Номиналният
дефицит бе
повлиян от
редица
еднократни
операции,
които не бяха
известни към
момента на
препоръката
във връзка с
ППД. Тези
операции
включват:
капиталова
инжекция в
държавната
банка CGD (0,5 % от
БВП); пренасочване
от
правителството
на преобразуването
в собствен
капитал на
заемите от
акционерите
на Parpública към Sagestamo,
две
дружества
извън
публичния
сектор (0,5 % от
БВП);
обезценките,
свързани с
прехвърлянето
на активи от BPN
(0,1 % от БВП). В
допълнение,
по съвет от
Евростат
продажбата
на
концесията за
обслужване
на основните
летища в
Португалия
бе третирана
като намаление
на
собствения
капитал и
поради това
не оказа
въздействие
върху
бюджетното салдо,
както
правителството
бе заложило в
бюджета (0,7 % от
БВП). Без
отчитане
въздействието
на тези
еднократни
фактори
върху номиналното
салдо,
дефицитът на
консолидирания
държавен
бюджет
възлиза на 4,7 %
от БВП, което
е под целта.
(11)     Стриктното
контролиране
на разходите
компенсира
дължащите се
на
макроикономически
обстоятелства
по-ниски от
очакваното приходи
през
последното
тримесечие
на годината.
Спестяването
на разходи бе
постигнато
предимно при
заплатите в
бюджетния
сектор с
по-бързо от
планираното
намаляване
на
публичната
заетост,
намаляване
на
междинното
потребление
и замразяване
на
бюджетните
кредити за
нови
инвестиционни
проекти.
Изпълнението
на бюджета на
регионално и
местно
равнище също
надмина
очакванията.
Като цяло,
Португалия
прие
постоянни
консолидационни
мерки в
размер на
почти 6 % от БВП
през 2012 г.,
което е над
размера на
мерките, изисквани
от
преразгледаната
препоръка във
връзка с ППД.
Според
прогнозата
на службите
на Комисията
от май 2013 г.,
подобрението
на
структурното
салдо през
2012 г., е възлязло
на 2,4 % от БВП в
сравнение с
изискваните
в преразгледаната
препоръка
във връзка с
ППД 2,3 % от БВП.
Тъй като
растежът на
потенциалния
БВП бе
преразгледан
след
преразгледаната
препоръка
във връзка с
ППД,
фискалната
консолидация
трябва да е
била с
най-малко 0,2
процентни
пункта
по-голяма. В
допълнение,
очакваната
промяна в
структурното
салдо бе
засегната от
по-ниските приходи
спрямо
разчетените
в служещия за
основа на
препоръката
относно ППД
сценарий при
прилагане на
стандартна
еластичност
на приходите.
Този
недостиг
възлиза на
около 0,4
процентни
пункта, което
означава, че
коригираната
промяна в
структурното
салдо е била
3 % от БВП, т.е.
много над
заложеното в
преразгледаната
препоръка
във връзка с
ППД подобрение.
(12)     В
актуализацията
на
икономическите
перспективи
за
Португалия
от май 2013 г.
службите на
Комисията
предвиждат
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет да
достигне 5,5 %
от БВП през
2013 г., в сравнение
със
заложените в
преразгледаната
препоръка
във връзка с
ППД 4,5 % от БВП.
Бюджетната
консолидация
през 2013 г.
трябва да
компенсира
значителното
отрицателно
отклонение
на първичния
баланс, което
отразява слабите
перспективи
за растеж и
по отношение
на пазара на
труда, както
и
продължаващото
ребалансиране
в посока
увеличаване
на дела на
износа в
икономиката
при
същевременно
намаляване
на данъчната
интензивност
в сравнение с
прогнозите,
на които се
основава
преразгледаната
препоръка
във връзка с
ППД. Освен
това, на 5
април
Конституционният
съд отхвърли
различни
мерки в
размер на 0,8 %
от БВП, включени
в бюджета за
2013 г., които
трябва да бъдат
компенсирани.
Решението в
частност се
отнасяше до
намаляването
на едното от
двете
премиални
плащания за
служителите
в публичния
сектор,
намаляването
с 90 % на едното
от двете
премиални
плащания за получателите
на пенсия и
въвеждането
на удръжка за
социално
осигуряване
от обезщетенията
за
безработица
и платените
отпуски по
болест.
(13)     В
актуализацията
от май 2013 г. на
икономическите
перспективи
за Португалия
службите на
Комисията
предвиждат структурно
подобрение
през 2013 г. в
размер на 0,6 %
от БВП, което
е под
препоръчаното
от Съвета в
размер на 1,6 %
от БВП. То
обаче би било
с около 0,2
процентни
пункта
по-високо,
ако бъде
коригирано
със
занижения
разчет за
растеж на
потенциалния
БВП, направен
след
преразгледаната
препоръка
във връзка с
ППД. Освен
това,
промяната в
структурното
салдо е
сериозно
засегната от
спада в приходите
(спрямо
изменението
на БВП при
стандартна
еластичност
на приходите)
в размер на около
0,5 процентни
пункта. Като
цяло, като се вземат
предвид тези
фактори, се
очаква структурното
подобрение
да бъде 1,3 % от
БВП. Следователно
коригираното
фискално
подобрение е
малко
по-ниско от
изискваното
в преразгледаната
препоръка
във връзка с
ППД.
(14)     Бюджетната
корекция
през 2013 г. се
основава на
постоянни
консолидационни
мерки с нетен
размер 3,5 % от
БВП,
по-специално
на мерките, включени
в закона за
бюджета за
2013 г., подлежащ
на изменение
с допълнителен
бюджет до
края на май,
на по-бързото
от планираното
прилагане на
определените
при прегледа
на
публичните
разходи
мерки за
ограничаване
на разходите,
както и на
други мерки в
замяна на
обявените за
противоконституционни
бюджетни
мерки.
Размерът на
консолидационните
мерки
надминава
предвидения
към момента
на
преразгледаната
препоръка
във връзка с
ППД от
октомври 2012 г.
Сред мерките
са
преструктуриране
на данъка върху
дохода на
физическите
лица и
увеличение
на акцизите и
на
облагането
на недвижимото
имущество. По
отношение на
разходите
мерките предвиждат
значително
намаляване
на разходите
за заплати в
публичния
сектор
посредством
ограничаване
на заетостта
и намаляване
на
плащанията и компенсациите
за
извънреден
труд; повишаване
на
ефективността
на
функциониране
на
публичната
администрация;
намаляване на
междинното публично
потребление,
включително
икономии от
публично-частните
партньорства;
допълнителна
рационализация
в здравния сектор
и държавните
предприятия;
както и концентриране
на приходите
от фондовете
на ЕС.
(15)     В
актуализацията
на
икономическите
перспективи
за
Португалия
от май 2013 г.
службите на
Комисията
предвиждат
намаляване
на дефицита по
консолидирания
държавен
бюджет до 4 %
от БВП през
2014 г., в
сравнение
със
заложените в
преразгледаната
препоръка
във връзка с
ППД от
октомври 2012 г.
2,5 % от БВП. Отклонението
отразява
по-високите
равнища на
номинален
дефицит през
предходните
години, както
и по-умерено
икономическо
възстановяване.
Структурното
подобрение
през 2014 г. се
очаква да
бъде 1,4 % от БВП,
с 0,1 процентни
пункта над
заложеното в
преразгледаната
препоръка
във връзка с
ППД.
Динамиката на
потенциалния
БВП между
прогнозите,
на които се
основават
преразгледаните
препоръки
във връзка с
ППД, и
актуализирана
прогноза, ще
добави 0,1
процентни
пункта към
очакваната
фискална
консолидация.
Освен това, коригираното
с оглед
неочакван
спад в приходите
подобрение
ще се увеличи
до 1,8 % от БВП. Следователно
коригираното
структурно
подобрение
през 2014 г. ще
бъде
значително
над заложеното
в
преразгледаната
препоръка във
връзка с ППД.
(16)     Тези
прогнози са
подкрепени
от
дискреционни
мерки на
стойност най-малко
2 % от БВП. По
отношение на
разходите,
тези мерки ще
използват
резултатите
от прегледа
на
публичните
разходи,
насочен към
рационализиране
и
модернизиране
на публичната
администрация,
анализиране
на излишните
работни
места при
функциите и
структурите
в публичния
сектор,
подобряване
устойчивостта
на
пенсионната
система и
целенасочено
намаляване
на разходите
в отделни ресорни
министерства.
През април и
началото на
май
правителството
прие пакет от
постоянни
мерки за
намаляване
на разходите
с кумулативен
ефект от 4,7
милиарда
евро (2,8 % от БВП)
през 2013—2014 г. Правителството
започна
широк кръг от
консултации
със
социалните и
политическите
партньори с
оглед пълно
конкретизиране
и осъществяване
на тези
реформи. По
отношение на
приходите
властите
предвиждат
всеобхватна
реформа на
корпоративното
подоходно
облагане
през 2014 г.
Целта е да се
даде тласък
на
инвестициите
и растежа чрез
опростяване
на
облагането.
Предвид ограничените
възможности
на
фискалната
политика, реформата
следва да
бъде
неутрална от
гледна точка
на приходите.
(17)     Брутният
държавен
дълг нарасна
от 108,3 % през 2011 г.
до 123,6 % от БВП
през 2012 г. и,
според
последната актуализация
на
икономическите
перспективи
за
Португалия,
извършена от
службите на
Комисията, ще
нарасне до
около 124,2 % през
2014 г., като
следователно
ще превишава
през всичките
тези години
референтната
стойност по
Договора.
Възходящата
промяна в
предвижданията
за 2012 г. се
дължи главно
на статистическото
третиране на
прехвърлянето
на
постъпленията
от
приватизацията
от Parpública към
държавата,
както и на
по-неблагоприятната
динамика на
БВП и
преразглеждането
на
прогнозите
за дефицита.
Правителството
ще изготви
различни
мерки за
овладяване нарастването
на
съотношението
дълг/БВП, сред
които са
продажбата
на
чуждестранни
активи на
фонд за
социална
сигурност и
приключване
на
приватизационния
процес. През 2014 г.
вече се
очаква
първичен
излишък,
който макар и
малък
отразява
стабилността
на фискалната
консолидация
и
по-благоприятните
макроикономически
тенденции.
(18)     За
подобряване
управлението
на публичните
финанси на
Португалия
бяха взети
важни мерки.
От страната
бе поискано и
да продължи
да подобрява
прозрачността
и контрола на
всички
бюджетни
етапи на
всички
равнища на
управление. През
декември 2012 г.
бе изменен
рамковият
закон за
бюджета, за
да бъдат
отразени
принципите
на Договора
за
стабилност,
координация
и управление
в
икономическия
и паричен съюз
(фискален
пакт) и
пакета от
шест законодателни
акта.
Допълнително
преразглеждане
е предвидено
за края на 2013 г.
с цел
по-нататъшно
усъвършенстване
на
бюджетните
процедури и
принципите
на бюджетно
управление, отчетност,
прозрачност
и
опростяване.
Също така, в
края на
декември 2012 г.
в парламента
бяха внесени
проектозаконите
за финансите
на
регионалните
и местните
органи на управление.
Законите
съдържат
подобрени механизми
за
координация
между
централните
и местните и
регионални
администрации,
многогодишна
бюджетна
рамка и
по-строги фискални
правила, като
освен това
прилагат принципите
на изменения
рамков закон
за бюджета.
Португалия
ускори
процеса на
ограничаване
на условните
пасиви с
началото на
обстойно предоговаряне
на
публично-частните
партньорства,
което би
трябвало да
доведе до значителни
икономии още
през 2013 г.; от
своя страна,
преструктурирането
на
държавните
предприятия
също
напредва с
добри
темпове. До
края на 2012 г.
държавните
предприятия
на секторно
равнище
постигнаха
равновесие в
оперативен
план, като в
бъдеще се
очаква
допълнително
повишаване
на
ефективността.
Властите проучат
начини за
управление
на голямата задлъжнялост
на
държавните
предприятия.
Тези реформи
са израз на
сериозен
ангажимент
за постигане
на фискална
устойчивост
в средносрочен
план.
(19)     В
последната
актуализация
на
икономическите
перспективи
службите на
Комисията
смятат, че
Португалия
няма да постигне
заложените в
препоръката
на Съвета на 9
октомври 2012 г.
номинални
бюджетни
цели. Въпреки
това, като се
вземат
предвид
промените в
икономическите
тенденции в
сравнение с
макроикономическия
сценарий, на
който се
основава
преразгледаната
препоръка на
Съвета,
изглежда, че
Португалия е
предприела
ефективни
действия,
които
представляват
адекватен
напредък към
коригиране на
прекомерния
дефицит през
2012 г. и 2013 г. в
рамките на
ограниченията,
посочени от
Съвета на 9
октомври 2012 г.
По-специално
Португалия
прие
съществени
консолидационни
мерки в размер
на почти 6 % от
БВП през 2012 г. и
3,5 % от БВП през
2013 г.
Структурното
подобрение
през 2012 г., коригирано
с оглед
потенциалния
ръст на БВП и спада
в приходите, бе
доста над
заложеното в
преразгледаната
препоръка
във връзка с
ППД. През 2013 г.
се очаква то
да бъде
по-малко от
изискваното,
най-вече
поради
неблагоприятна
икономическа
конюнктура, а
и поради
момента, в
който бе взето
решението на
Конституционния
съд, който
попадна
тогава,
когато
бюджетната година
бе вече
напреднала,
затруднявайки
по този начин
намирането
на
заместващи
мерки с
равностойно
структурно
качество. През
2014 г. се очаква
структурното
подобрение да
бъде отново
над
изискваното.
Предвид всички
тези фактори
и в резултат
на
гъвкавостта,
предоставена
от Пакта за
стабилност и
растеж,
предоставянето
на
допълнителен
период от
една година
за
коригиране
на прекомерния
дефицит
изглежда
оправдано.
(20)     Предоставянето
на
допълнителен
период от
една година за
коригиране
на
прекомерния
дефицит изисква
междинни
цели за
номиналния
дефицит от 5,5 %
от БВП през
2013 г., 4 % от БВП
през 2014 г. и 2,5 %
от БВП през
2015 г., което, въз
основа на
последната актуализация
на службите
на Комисията
на икономическите
перспективи
за
Португалия, е
съвместимо с
подобрение
на
структурното
бюджетно
салдо с 0,6 % от
БВП през 2013 г.,
1,4 % от БВП през
2014 г. и 0,5 % от БВП
през 2015 г., като
последното
съответства
на минималното
подобрение,
изисквано от
член 5, параграф 1
от Регламент (ЕО)
№ 1466/97 на Съвета
от 7 юли 1997 г.[3]
Успоредно с
редовните
прегледи на
програмата
за
икономически
реформи за
Португалия,
предвидени в
Решение за
изпълнение
2011/344/ЕС на
Съвета, на
всеки три
месеца ще
бъде извършван
преглед на
хода на
изпълнение
на нейните
ангажименти
по линия на
ППД.
(21)     Португалия
изпълнява
условията за
удължаване
на крайния
срок за
коригиране
на прекомерния
дефицит по
консолидирания
държавен
бюджет,
посочени в
член 3,
параграф 5 от Регламент (EО)
№ 1467/97 за
определяне и
изясняване
на
прилагането
на
процедурата
при
прекомерен
дефицит,
С
НАСТОЯЩОТО
ПРЕПОРЪЧВА:
(1)
Португалските
власти
следва да
прекратят
съществуващия
прекомерен
дефицит до
2015 г.
(2)
Португалските
власти
следва да
сведат целевите
равнища на
номинален
дефицит до 5,5 %
от БВП през
2013 г., 4 % от БВП
през 2014 г. и 2,5 %
от БВП през
2015 г., което е
съвместимо с
подобрението
на
структурното
салдо с 0,6 % от
БВП през 2013 г.,
1,4 % от БВП през
2014 г. и 0,5 % от БВП
през 2015 г.,
изчислено въз
основа на
изготвената
от службите
на Комисията
актуализация
от май 2013 г. на
икономическите
перспективи
за Португалия.
(3)
Португалските
власти
следва да
въведат мерки
в размер на 3,5 %
от БВП с
оглед
свеждане на
дефицита
през 2013 г. до 5,5 %
от БВП. В тях
се включват
определените
в закона за
бюджета за
2013 г. мерки,
допълнително
съкращаване
на разходите
за заплати, по-ефикасно
функциониране
на
публичната администрация,
по-малко
публично
потребление
и по-добро
използване
на фондовете
на ЕС.
(4)
Португалските
власти
следва да
приемат, въз
основа на
прегледа на
публичните
разходи,
постоянни
консолидационни
мерки в размер
на поне 2 % от
БВП с оглед
постигането
на номинален
дефицит в
размер на 4 %
от БВП през
2014 г. Те следва
да бъдат
насочени към
рационализиране
и
модернизиране
на публичната
администрация,
анализиране
на излишните
работни
места в
звената и
структурите
на публичния
сектор,
подобряване
устойчивостта
на
пенсионната
система и
целенасочено
намаляване
на разходите
в отделни
ресорни
министерства.

(5)
Португалските
власти
следва да
приемат
необходимите
постоянни
консолидационни
мерки с оглед
постигане на
целевия
дефицит за
2015 г. от 2,5 % от
БВП.
(6)
Португалското
правителство
трябва да предприеме
ефективни
действия за
изпълнението
на
настоящата
препоръка в
срок до 1 октомври
2013 г. и, в
съответствие
с член 10,
параграф 2,
буква а) от
Регламент (ЕС)
№ .../2013 на
Европейския
парламент и
на Съвета, да
докладва
подробно за консолидационната
стратегия,
предвидена
за постигане
на целите.
Португалия
следва също
така да
поддържа набраната
инерция за
реформи в
управлението
на публичните
финанси чрез
преразглеждане
до края на 2013 г.
на рамковия
закон за
бюджета с оглед
усъвършенстване
на
бюджетните
процедури и
принципите
на бюджетно
управление, отчетност,
прозрачност
и
опростяване;
да продължи
усилията за
ограничаване
на условните задължения,
породени от
държавните
предприятия
и
публично-частните
партньорства.

Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 6.
[2]               Всички
документи,
свързани с
процедурата
при
прекомерен
дефицит за
Португалия,
са достъпни
на следния
електронен
адрес:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm
[3]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 5.


title: 2010/253/ЕС: Препоръка на Комисията от 28 април 2010 година относно инициативата за съвместно планиране на научноизследователските програми в областта Селско стопанство, продоволствена сигурност и изменение на климата

text:
               4.5.2010

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 111/27

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 28 април 2010 година
   относно инициативата за съвместно планиране на научноизследователските програми в областта „Селско стопанство, продоволствена сигурност и изменение на климата“
   (2010/253/ЕС)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 181 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Секторите на селското и горското стопанство са изложени в голяма степен на изменението на климата, тъй като зависят пряко от климатичните условия, а от своя страна селското стопанство в Съюза е източник на 14 % от световните емисии на парникови газове.

               (2)

               Изменението на климата е едно от най-големите предизвикателства за селското стопанство по отношение на прехранването на световното население, което до 2050 г. вероятно ще достигне 9 милиарда.

               (3)

               Очаква се глобалното търсене на храна да нарасне с 50 % до 2030 г., а до 2050 г. да се удвои; същевременно се прогнозира значително увеличение в търсенето на биомаса за нехранителни цели.

               (4)

               Селското и горското стопанство са изправени пред увеличаващо се търсене на биомаса за нехранителни цели, което се дължи на усилията за смекчаване на въздействието върху други сектори и необходимостта от преминаване към нисковъглеродна икономика.

               (5)

               Световните запаси от някои основни хранителни продукти намаляха и върхови стойности за цени на храни, каквито бяха наблюдавани през 2008 г., може да стават по-често явление, ако предлагането не успее адекватно да отговори на нарастващото търсене.

               (6)

               Изменението на климата може да се отрази върху добивите, животновъдството и местоположението на селскостопанското производство, и да има тежки последици за дохода на селскостопанските производители, използването на земята и икономиката в селските райони в определени части на Съюза.

               (7)

               Селскостопанският сектор в тропическите и субтропическите страни, по-специално в Африка на юг от пустинята Сахара, е изключително уязвим спрямо изменението на климата и всяка по-голяма продоволствена криза в тези региони би се отразила и върху Европа.

               (8)

               Необходими са съгласувани действия, за да се попречи на това съчетание от рискове да доведе до необратими щети и за да се постигне устойчиво осигуряване на прехраната при променящи се климатични условия.

               (9)

               Освен това тази инициатива за съвместно планиране e от значение за развитието на Общата селскостопанска политика.

               (10)

               На заседанието си на 3 декември 2009 г. Съветът по конкурентоспособност призна „Селско стопанство, продоволствена сигурност и изменение на климата“ за област, в която съвместното планиране би донесло значителна допълнителна полза в разпокъсаните понастоящем усилия на държавите-членки в областта на научните изследвания. Поради това той прие заключения, в които признава необходимостта от предприемане на инициатива за съвместно планиране в тази област и приканва Комисията да допринесе за подготовката ѝ. Освен това съветът потвърди отново, че съвместното планиране представлява процес, предвождан от държавите-членки и подпомаган от Комисията.

               (11)

               Съвместното планиране на научните изследвания в областта на селското стопанство, продоволствената сигурност и изменението на климата би улеснило обединяването на знанията, уменията и ресурсите за постигане на напредък в изследванията с цел посрещане на предизвикателствата на продоволствената сигурност и заплахата, свързана с изменението на климата, нарастването на световното население и търсенето на хранителни и нехранителни стоки.

               (12)

               За постигането на заложените в настоящата препоръка цели държавите-членки следва да си сътрудничат с Комисията за проучване на възможните инициативи, които Комисията би могла да подеме, за да ги подпомогне при изготвянето и изпълнението на програмата за стратегически научни изследвания. Държавите-членки следва да си сътрудничат и с Постоянния комитет за изследвания в селското стопанство, за да се осигури съгласуването на съвместното планиране с по-обхватната научноизследователска програма за селското стопанство.

               (13)

               За да може Комисията да докладва на Европейския парламент и на Съвета, държавите-членки следва редовно да докладват на Комисията за напредъка по тази инициатива за съвместно планиране,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               Държавите-членки се насърчават да разработят обща концепция за начина, по който сътрудничеството и координирането в областта на научните изследвания на равнището на Съюза могат да допринесат за посрещането на предизвикателството на продоволствената сигурност и на заплахата за изменението на климата, нарастването на световното население и търсенето на хранителни и нехранителни стоки.

               2.

               Държавите-членки се насърчават да разработят обща програма за стратегически изследвания, определяща средно- и дългосрочните научноизследователски потребности и цели в областта на продоволствената сигурност чрез адаптиране на селското стопанство към изменението на климата и смекчаване на въздействието на изменението на климата върху него. Програмата за стратегически научни изследвания следва да съдържа план за прилагането със заложени в него приоритети, основни цели и график, както и мерки, инструменти и ресурси, необходими за изпълнението на програмата за стратегически изследвания.

               3.

               Държавите-членки се насърчават да включат следните мерки в програмата за стратегически научни изследвания и в плана за прилагането ѝ:

                           а)

                           определяне и обмен на информация относно съответните национални програми и научноизследователска дейност;

                           б)

                           засилване на капацитета за съвместни прогнозни проучвания и технологична оценка с цел да се осигури постоянно наблюдение и редовно докладване за нови и предстоящи заплахи;

                           в)

                           обмен на информация, ресурси, най-добри практики, методологии и насоки;

                           г)

                           открояване на областите или научноизследователските дейности, които биха извлекли полза от координиране, съвместни покани за представяне на предложения или обединяване на ресурсите;

                           д)

                           определяне на процедури за научни изследвания, които могат да се предприемат съвместно в областите, посочени в буква г);

                           е)

                           поделяне на налични научноизследователски инфраструктури или разработване на нови възможности — в зависимост от случая;

                           ж)

                           износ и разпространение на знания, иновации и интердисциплинарни подходи в други части на Европа и целия свят и осигуряване на ефективното използване на резултатите от научноизследователската дейност, за да се повиши европейската конкурентоспособност и да се подобри изработването на политиките;

                           з)

                           насърчаване на по-добро сътрудничество между публичния и частния сектор, заедно с отворен достъп до иновациите между различни стопански сектори;

                           и)

                           отчитане на променящите се нужди на потребителите и на земеделската и хранително-вкусовата промишленост в Съюза, когато се определят целите на съответните програми.

               4.

               Държавите-членки се насърчават да изградят обща управленска структура в областта на селското стопанство, продоволствената сигурност и изменението на климата с цел изготвянето на общи условия, правила и процедури за сътрудничество и координация, както и надзираването на изпълнението на програмата за стратегически изследвания.

               5.

               Държавите-членки се насърчават съвместно да изпълняват програмата за стратегически изследвания, включително чрез националните си научноизследователски програми или дейности.

               6.

               Държавите-членки се насърчават да си сътрудничат с Комисията за проучване на възможните инициативи, които Комисията би могла да подеме, за да подпомогне държавите-членки при разработването и изпълнението на програмата за стратегически изследвания, както и за съгласуване на съвместните програми с други инициативи на Съюза в тази област.

               7.

               Държавите-членки се насърчават да си сътрудничат с Комисията за проучване на възможните форми за поощряване на селскостопанските производители и други заинтересовани страни да прилагат получените резултати, както и за проучване на начините, по които инициативата за съвместно планиране може да се интегрира най-добре в развитието на Общата селскостопанска политика.

               8.

               Държавите-членки се насърчават да си сътрудничат с Комисията за използване на всички подходящи инструменти на политиката в областта на иновациите, за да се улесни превръщането на резултатите от научноизследователската дейност в продукти и услуги, и по-специално за предоставяне на достъп до всички форми на иновации за малките и средните предприятия, включително селскостопанските производители.

               9.

               Държавите-членки се насърчават да си сътрудничат с Комисията за проучване на възможни форми за консултация и сътрудничество по тази тема с подходящи органи или групи на международно равнище.

               10.

               Държавите-членки се насърчават да си сътрудничат с Постоянния комитет за изследвания в селското стопанство, за да се осигури съгласуването на съвместното планиране с по-обхватната научноизследователска програма за селското стопанство.

               11.

               Държавите-членки се насърчават редовно да докладват на Комисията за напредъка по тази инициатива за съвместно планиране.

      Съставено в Брюксел на 28 април 2010 година.

            За Комисията

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Член на Комисията