				|

		52014DC0410

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма на Испания за реформи за 2014 година и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2014 година /* COM/2014/0410 final */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма на
Испания за
реформи за 2014
година
и съдържаща
становище на
Съвета
относно програмата
за
стабилност
на Испания за
2014 година

СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148, параграф
4 от него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на
Европейския
парламент и
на Съвета от 16
ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[4],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
като
взе предвид
становището
на Европейския
икономически
и финансов
комитет,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
социална
закрила,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
икономическа
политика,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март 2010
г. Европейският
съвет
постигна
съгласие по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на
икономическите
политики,
която
стратегия е
съсредоточена
върху
ключовите
области, в
които е
необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
на Европа за
устойчив растеж
и
конкурентоспособност.
(2)
Въз
основа на
предложенията
на Комисията,
на 13 юли 2010 г.
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.), а
на 21 октомври 2010
г. прие
решение
относно
насоки за политиките
за заетост на
държавите
членки, като
двата акта
заедно
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“. Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с
интегрираните
насоки при
провеждането
на
националната
си
икономическа
политика и
политика за
заетост.
(3)
На 29 юни 2012
г. държавните
и
правителствените
ръководители
на държавите
членки взеха
решение
относно Пакт
за растеж и
работни
места, с
който се предоставя
съгласувана
рамка за
действие на равнището
на отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се
използват
всички
възможни лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха решение
относно
действията,
които да
бъдат предприети
равнището на
държавите
членки, като
по-конкретно
изразиха
пълната си
ангажираност
с
постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на специфичните
за държавите
препоръки.
(4)
На 9 юли 2013
г. Съветът
прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Испания за 2013 г.
и даде
становището
си относно
програмата за
стабилност
на Испания за
периода 2012—2016 г.
На 15 ноември
2013 г. в
съответствие
с Регламент
(ЕС) № 473/2013[5]
Комисията
представи
становището
си относно
проекта на
бюджетен
план на
Испания за
2014 г.[6]
(5)
На 13
ноември 2013 г.
Комисията
прие
Годишния обзор
на растежа[7], с
което
постави
началото на
европейския
семестър за 2014
г. за
координация
на икономическите
политики. На
същия ден въз
основа на Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
прие Доклада
за механизма
за предупреждение[8], в
който беше
посочено, че
Испания е
една от държавите
членки, за
които ще се
извърши задълбочен
преглед.
(6)
На 20
декември 2013 г.
Европейският
съвет одобри приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
фискална
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа. Той
подчерта
необходимостта
от провеждане
на
диференцирана
и
благоприятстваща
растежа
фискална
консолидация,
възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на
заеми в икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и модернизиране
на
публичната
администрация.
(7)
На 5 март 2014
г. Комисията
публикува
резултатите
от
задълбочения
преглед за
Испания[9],
извършен
съгласно
член 5 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011. Анализът
на Комисията
дава
основание да
се заключи,
че Испания е
засегната от
макроикономически
дисбаланси,
за които е
необходимо
наблюдение и
решителни
политически
действия.
По-специално,
в няколко
области бе
постигнат
напредък в
коригирането
на дисбалансите,
определени
миналата
година като
прекомерни, а
връщането
към положителен
растеж
намали
рисковете.
Въпреки това мащабът
и
взаимосвързаността
на дисбалансите,
по-специално
високите
равнища на вътрешния
и външния
дълг, както и
високата
безработица означават,
че все още е
налице
уязвимост.
(8)
На 30
април 2014 г.
Испания
представи
своята национална
програма за
реформи за 2014 г.
и своята програма
за
стабилност
за същата
година. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(9)
Целта на
изложената в
програмата
за стабилност
бюджетна
стратегия е
до 2016 г. да бъде
коригиран
прекомерният
дефицит, а
през 2017 г. да
бъде
постигната
средносрочната
цел. В програмата
се
потвърждава
средносрочната
цел за
балансирана
бюджетна
позиция в
структурно
изражение,
която е по-амбициозна
от това,
което се
изискван в Пакта
за
стабилност и
растеж. В
програмата се
планира
дефицитът да
бъде сведен
под 3 % от БВП
през 2016 г.,
което
отговаря на
целта,
посочена в
препоръката
на Съвета от 21
юни 2013 г., но
годишното
подобрение
на
(преизчисленото)
структурно
салдо,
предвидено в
програмата, е
под
препоръчаната
стойност за
2014 г. За 2017 г. в
плана се
предвижда
достатъчен
напредък към
постигането
на средносрочната
цел, въпреки
че това може
да е недостатъчно
за
постигането
ѝ през същата
година, както
е обявено в
програмата. В
програмата
се предвижда
през 2015 г.
съотношението
на държавния
дълг към БВП
да достигне
върхова
стойност от
101,7 %, а след това
да започне да
намалява.
Като цяло
бюджетната стратегия,
заложена в
програмата,
съответства
само
частично на
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж.
Макроикономическият
сценарий в
основата на
бюджетните прогнози
на
програмата,
който не е
изготвен или
одобрен от
независим
орган, като
цяло е реалистичен
за 2014 г., но за
2015 г. има риск
целите да не бъдат
постигнати в
сравнение с
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г. За
периода 2016—2017 г.
темповете на
растеж на БВП
в програмата
изглеждат до
известна
степен
оптимистични
спрямо
текущите
оценки на
потенциала
за растеж на
икономиката
и останалите
нужди от
икономическо
приспособяване
след кризата.
По тази причина
изпълнението
на плановете
за коригиране
на дефицита и
дълга също е
изложено на рискове.
Освен това
все още не са
достатъчно
точни конкретните
мерки в
подкрепа на
целите за номиналния
дефицит от
2015 г. нататък,
особено във
връзка с
промените в
данъчното
законодателство
в контекста
на
планираните
данъчни
реформи.
Други
рискове са
свързани с условните
пасиви, както
и с
резултатите
от планираните
икономии на
местно и
регионално
равнище. Въз
основа на
прогнозата
на Комисията
фискалната
корекция
през 2013—2014 г. е
по-малка от 1,1
процентни
пункта,
изразена
като (коригирана)
промяна в
структурното
салдо
(въпреки че
тази цифра е
завишена поради
въведените
наскоро
промени в
методиката
за
прогнозиране
на
потенциалния
БВП) и по-малка
с 0,4 процентни
пункта в
сравнение с обема
на мерките,
счетени за
необходими
към момента
на отправяне
на
препоръката
по процедурата
при
прекомерен
дефицит. Въз
основа на
своята
оценка на
програмата и
въз основа на
прогнозата
на Комисията,
в съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета,
Съветът е на
мнение, че
мерките за
изпълнение
на бюджетната
стратегия
трябва да
бъдат
допълнително
конкретизирани
и че са необходими
допълнителни
усилия за
постигането
на пълно
съответствие
с
препоръката
на Съвета по
процедурата
при
прекомерен
дефицит.
(10)
Що се
отнася до
фискалната
структура,
напредък бе
отбелязан по
отношение на
докладването
за
изпълнението
на бюджета и
в прилагането
на
корективни
мерки спрямо
административните
органи, които
не постигат
съответствие.
Въпреки това
все още има
възможност спрямо
регионите,
които не
постигат
съответствие,
да бъдат
задействани
допълнителните
механизми по
правоприлагане,
предвидени в
Закона за
бюджетна
стабилност
на Испания.
На всички
управленски
равнища бяха
приети нови
мерки за
налагането
на 30 дневен
среден период
за
разплащане с
доставчици.
През ноември
2013 г. със закон
бе създадена
независима фискална
институция, а
нейният
председател
бе назначен
през
февруари 2014 г.
Институцията
обаче не
започна да
функционира
навреме, за
да оцени
програмата
за
стабилност за
2014 г. В
националната
Програма за
реформи от
2014 г. се
признава
също нуждата
да продължи
подобряването
на
икономическата
ефективност
на разходите
за
здравеопазване
и лекарства,
например
чрез
централизиране
на
закупуването
на
фармацевтични
продукти,
преразглеждането
на кошницата
на услугите,
въвеждането
на цифрови
клинични фишове
или укрепването
на
управлението
на здравните
заведения.
Тъй като се
предвижда
по-голямата част
от бъдещата
фискална
консолидация
да бъде
осъществена
чрез
икономии на
разходи, един
систематичен
преглед на
разходите на
всички
управленски
равнища би
помогнал да
бъдат
определени
областите, в
които могат
да бъдат
постигнати
икономии по
благоприятен
за растежа
начин, като
същевременно
се вземат под
внимание на
нуждите на
най-уязвимите.
(11)
През 2013 г.
Испания прие
допълнителни
мерки за
намаляването
на стимулите
в корпоративното
облагане за
финансиране
чрез задлъжняване.
През 2013 г.
Испания
отбеляза
също известен
напредък в
подобряването
на спазването
на данъчното
законодателство
чрез засилване
на борбата
срещу
данъчните
измами и
недекларирания
труд, но все
още са налице
значителни
предизвикателства.
През 2013 г. и 2014 г.
Испания
въведе също
намаления на
социалноосигурителните
вноски при
наемане на
млади и нови
служители.
След като
експертната комисия
по данъчната
реформа
представи поръчания
от
правителството
подробен доклад,
властите
възнамеряват
да
представят
конкретни
законодателни
предложения
през второто
тримесечие
на 2014 г.
Съгласно
Националната
програма за
реформи от
2014 г. предложенията
ще са
предназначени
за
модернизирането
на данъчната
система,
намаляването
на пречките
пред
заетостта,
насърчаване
на събирането
на приходите,
благоприятстване
на икономическото
развитие,
гарантиране
на единството
на пазара и
принципа на
бюджетна
неутралност
и повишаване
на конкурентоспособността
на
испанската
икономика, като
същевременно
се допринася
за фискална
консолидация.
Замисълът и
изпълнението
на тази
реформа ще
бъде важно за
бъдещите
икономически
перспективи
и публичните
финанси.
(12)
Финансовата
стабилност
нарасна с
рекапитализацията
и
преструктурирането
на банковия
сектор и
пълното
изпълнение
на
програмата
на ЕМС от юли 2012 г.
за
рекапитализация
на
финансовите
институции,
приключила
на 22 януари 2014 г.
година. При
все това
финансовият
сектор в
Испания все
още е
изправен
пред
значителни
предизвикателства,
които трябва
да бъдат контролирани
и
управлявани
внимателно.
Освен това
подобряването
на условията
за финансиране
на банките се
отразява
само постепенно
на
финансирането
на МСП. В
бъдеще е важно
да се
гарантира, че
продължава
кредитирането
на
жизнеспособните
сектори на икономиката
и
намаляването
на
задлъжнялостта
в частния
сектор.
Властите
предприеха
редица мерки
за
подобряването
на достъпа на
предприятията
до банковото
и
небанковото
финансиране
и за
улесняването
на
преструктуриране
на техния
дълг, но може
и да са
необходими
допълнителни
политически
действия.
(13)
Пазарът
на труда
показва
известни
признаци на
стабилизиране,
а през 2014 г. се
очаква и слабо
възстановяване
с нарастване
на заетостта
и намаляване
на
безработицата.
Въпреки това
безработицата
остава много
висока — 26,1 %
средно през
2013 г. Особено
тревожни са
високата младежка
безработица —
54,3 % и
значителните
върхови
равнища на
дългосрочната
безработица —
49,7 % от цялата
безработица
през 2013 г., като последната
засяга
особено
силно
по-възрастните
и по-ниско
квалифицираните
работници. В
наличните
оценки за
реформата на
пазара на
труда от 2012 г.
се стига до
заключението,
че реформата,
заедно с
ангажимента
на
социалните
партньори за
умереност на
заплатите
през периода
2012—2014 г., са дали
на предприятията
по-голяма
вътрешна
гъвкавост и
са
ограничили
загубите на
работни
места чрез
даването на
приоритет на колективните
трудови
договори на
фирмено
равнище и
чрез
подобряване
на възможностите
предприятията
да се откажат
от колективен
трудов
договор.
Реформата
намали също
разходите за
компенсация
при
несправедливо
уволнение и
допринесе за
намаляването
на броя на
съкращенията,
които се
оспорват по
съдебен ред,
и въведе нов
договор за
насърчаване
на
стабилната
заетост в
МСП. През 2013 г. и
в началото на
2014 г. бяха
въведени
допълнителни
мерки,
улесняващи
стабилната
заетост на
непълно
работно
време и
временното намаляване
на
социалноосигурителните
вноски за
нови
безсрочни
трудови
договори. Въпреки
това
сегментирането
на пазара на
труда остава
важно
предизвикателство
за испанския
пазар на
труда. Броят
на видовете
договори
остава голям,
а разликата
между
разходите за
обезщетения
при
прекратяване
на срочните в
сравнение с
безсрочните
договори
продължава
да е сред
най-големите
в ЕС дори и
след реформата.
Напредък бе
постигнат в
реформата на
активната
политика по
заетостта,
включително
одобряването
на годишния
План за действие
по заетостта
(PAPE).
Предприетите
обаче
действия за
модернизиране
и укрепване на
обществените
служби по
заетостта
изглежда
изостават,
което
заплашва да
попречи на
успешното
прилагане на
новата рамка.
Закъсня и
пълната
оперативност
на единния
портал за
заетост.
Напредък бе
постигнат в
засилването
на
сътрудничеството
с частните
агенции за
набиране на
работна ръка,
но са нужни
допълнителни
усилия.
(14)
Недостатъчното
съответствие
между
изискванията
на пазара на
труда и
образованието
и обучението,
както и големият
брой
безработни
без
официална
квалификация
(35,2 %)
допринасят
за високата
младежка
безработица,
както и за
дългосрочната
безработица.
Процентът на
младите хора,
които нито
работят, нито
са в
системата на
образованието
и обучението,
продължава
да е по-висок
от средното
за ЕС и
нараства
рязко. Делът
на учениците
и студентите,
които
напускат
преждевременно
образованието
и обучението,
макар и да
намалява,
също остава
много голям
(23,5 %). Делът на
лицата с
висше
образование
е устойчив,
но
професионалното
образование
и обучение,
както и
схемите за
чиракуване
все още са
недостатъчно
използвани, а
подготовката
на
завършилите
горната степен
на средното
професионално
образование
и обучение
изостава от
средното за
ЕС равнище.
Испания
работи също
по мерки за
насърчаването
на заетостта
сред младите
хора. В момента
се изпълнява
представената
през март 2013 г.
Национална
стратегия за
младежка заетост
и
предприемачество
за периода 2013—2016
г., макар че
някои мерки
все още не са
въведени. Въз
основа на
стратегията
Испания предприе
мерки за
борба с
младежката
безработица
в
съответствие
с целите на
„гаранция за
младежта“.
Известен
напредък бе
постигнат в
мерките за
борба срещу
ранното напускане
на училище и
за
насърчаването
на двойното
професионално
образование
и обучение,
но тяхното
пълно
прилагане и
ефективното
използване
на
финансирането
продължават
да бъдат от
съществено
значение. Що
се отнася до
двойното
професионално
обучение,
постоянната
координация
между всички
заинтересовани
страни,
включително
работодателите,
доставчиците
на услуги в
сферата на
обучението и
лицата,
отговарящи
за вземането на
решения на
всички
управленски
равнища, е
необходима
за
рационализирането
на системата,
за по-доброто
съответствие
между
обучението и
търсенето на
работна ръка
и за осигуряването
на
съвместимост
между
моделите за двойно
професионално
образование
и обучение в
различните
региони.
(15)
Главно в
резултат на
състоянието,
в което се
намира
пазарът на
труда, а също
и поради
ограничената
ефективност
на
социалната
закрила за
намаляването
на бедността,
Испания е под
средната
стойност за
ЕС по
отношение на
основните
показатели
за измерване
на бедността
и социалното
изключване,
като децата и
младите хора
са изложени
на риск в
особена
степен. В
резултат на кризата
в Испания се
наблюдава
един от най-големите
спадове в
разполагаемия
доход на домакинствата
и едно от
най-високите
равнища в ЕС
на
неравенство
на доходите.
Основните
предизвикателства
са
опростяването
на
процедурите
за
кандидатстване
за социална
помощ и
подобряване
на
управлението
и междуинституционалната
координация
на
национално, регионално
и местно
равнище.
Националният
план за
действие за
социално
приобщаване
за периода
2013—2016 г.
осигурява
подходяща
политическа
рамка за
адаптирането
на активните
политики по
заетостта,
така че да
обхванат
лицата, които
са трайно
извън пазара
на труда, за
борбата с
детската
бедност и за
повишаването
на
ефективността
на услугите в
подкрепа на
семейството.
Освен това
социалните
помощи и
облаги имат
ограничен
преразпределителен
ефект за
различните
групи, изложени
на риск,
което
показва
неправилно
насочване на
средствата.
Освен това
ограничената
координация
между
службите по
заетостта и
социалните
служби
(включително
на регионално
и местно
равнище),
както и
административната
тежест при
достъпа до
схеми за минимални
доходи пречи
на плавния
преход от
социални
помощи към
връщането
към пазара на
труда.
(16)
Испания
отбеляза
напредък в
структурните
реформи за
стимулиране
на растежа и
конкурентоспособността,
който в общи
линии отговаря
на плановете
от
националната
програма за
реформи за
2013 г. Законът
за
гарантиране
на
единството
на пазара
беше приет
през декември
2013 г. и в
момента е в
ход неговото
сложно
привеждане в
действие.
Законът за
предприемачеството,
приет през
есента на 2013 г.,
също донесе
подобрения
на рамката за
несъстоятелност
на
дружествата,
по-гъвкави
правни
режими за
тяхното
учредяване и
рационализира
схемите в
подкрепа на
интернационализацията
на
предприятията.
Все повече се
прибягва до
екпресно
издаване на
разрешителни,
което
опрости
откриването
на малки обекти
за търговия
на дребно.
Бяха предприети
и други мерки
с цел да се
улесни
лицензирането
на търговска
дейност. Все
още обаче не
е прието
вторичното
законодателство,
което да
позволява
частни
дружества с
ограничена
отговорност
да бъдат
създадени чрез
обслужване
на едно гише
в кратки
срокове, както
е предвидено
в закона за
предприемачеството
от септември
2013 г. Освен
това
основателно
е
регулаторните
препятствия
пред
разрастването
на предприятията
да бъдат
обстойно
преразгледани,
включително
в областта на
данъчното
облагане,
предвид на
изоставането
на Испания в
сравнение с
други
държави от
еврозоната
по отношение
на
големината на
предприятията.
В
дългоочакваната
реформа на
професионалните
услуги са се
натрупали
закъснения и
тя трябва да
бъде ускорена.
Не бяха
предприети
никакви
мерки за
премахване
на
ограниченията
за откриване
на големи
търговски
обекти за
търговия на
дребно. Испанската
система за
НИРД трябва
да повиши
качеството
на своите
научни
резултати, да
насърчава
публично-частното
сътрудничество
и да улеснява
превръщането
на научните
изследвания
и иновациите
в търговски
продукти. През
2013 г.
испанското
правителство
прие национална
стратегия за
наука,
технологии и
иновации,
която все още
се нуждае от
подкрепа
чрез
публично
финансиране.
Освен това все
още предстои
да бъде
създадена
новата Държавна
агенция за
научни
изследвания,
чиято задача
е
ефективното
управление
на публичните
инвестиции в
НИРД.
(17)
Значителни
стъпки бяха
предприети
за справянето
с тарифния
дефицит в
сектора на електроенергията,
най-вече чрез
намаляване
на разходите
на системата,
въпреки че
точното
отражение на
реформата,
особено
върху
енергията от
възобновяеми
източници,
все още не е
напълно ясно.
Правителството
проучва
начини за
свеждане до
минимум на
отрицателните
ефекти върху
публичните
финанси от
изпадналите
в
несъстоятелност
платени
пътни
магистрали.
Властите създадоха
база данни,
съдържаща
икономически,
екологични и
свързани с
трафика
показатели,
както и
такива,
подпомагащи
анализа преди
да се
инвестира в
инфраструктура,
но все още не
са създали
независима
обсерватория,
която да
подпомогне
оценката на
бъдещи големи
инфраструктурни
проекти.
Ефективната
конкуренция
в
железопътните
пътнически и товарни
услуги все
още е
възпрепятствана
от
технически и
правни
пречки,
затрудняващи
ефективното
използване
на
съществуващата
богата инфраструктура.
(18)
Напредва
реформата на
публичната
администрация.
Реформата на
местната
публична администрация
бе приета
през
декември 2013 г. В
ход е
изпълнението
на решенията
на експертния
комитет по
въпросите на
реформата на
публичната
администрация
и то ще продължи
през целия
период 2014—2015 г.
Съдебната реформа
се намира на
различни
етапи на завършеност
и/или
изпълнение и
трябва да
приключи.
Сред
неотдавнашните
усилия за
борба с
корупцията
са законът за
прозрачността,
публичния
достъп до
информация и
доброто
управление,
приет през
декември 2013 г.,
както и два
проектозакона
относно
надзора на финансирането
на партиите и
отчетността на
висшите
длъжностни
лица.
Изпълнява се
Националният
план за 2012—2014 г.
срещу недекларирания
труд и
измамите в
областта на социалната
сигурност.
Испания
разшири също
мрежата си от
международни
споразумения
за обмен на
информация,
свързана с
данъчни
оценки и
заедно с
частни фирми
постави началото
на проект за
изследването
на евентуалните
подобрения в
управлението
на системата
за социално
подпомагане.
(19)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Испания. Тя
извърши оценка
на
програмата
за
стабилност и
на националната
програма за
реформи.
Комисията
взе предвид
не само
тяхното значение
за
провеждането
на устойчива
бюджетна и
социално-икономическа
политика в Испания,
но и тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнището на
ЕС към
бъдещите
решения на
държавите
членки.
Нейните
препоръки в
рамките на
европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1—8
по-долу.
(20)
С оглед
на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
стабилност
на Испания,
като
становището[10] му е
изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(21)
С оглед
на
задълбочения
преглед,
направен от
Комисията, и
тази оценка
Съветът
разгледа
националната
програма за
реформи и програмата
за
стабилност.
Неговите
препоръки
съгласно
член 6 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 са
отразени в
препоръки 1, 2, 3, 4, 6,
7, и 8 по-долу.
(22)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
също така
извърши
анализ на
икономическата
политика на
еврозоната
като цяло. Въз
основа на
този анализ
Съветът
отправи специфични
препоръки
към
държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото.
Испания
следва също
така да
гарантира
цялостното и
навременно
изпълнение
на тези
препоръки.
ПРЕПОРЪЧВА
на Испания да
предприеме
следните
действия
през периода
2014—2015 г.:
1.           Да
укрепи бюджетната
стратегия от
2014 г. нататък,
по-специално
чрез пълно
уточняване
на съответните
мерки за 2015 г. и
след това, за
да се
гарантира
корекцията
на
прекомерния
дефицит по устойчив
начин до 2016 г.
чрез
постигане на
структурната
корекция,
посочена в
препоръката,
отправена от
Съвета по
процедурата
при
прекомерен
дефицит.
Трайното
коригиране
на
фискалните
неравновесия
изисква
надеждно
провеждане
на
амбициозни
структурни
реформи за
увеличаването
на капацитета
за
приспособяване
и за
стимулиране
на
потенциалния
растеж и
заетостта.
След като
коригира прекомерния
дефицит, да
продължи
структурната
корекция до
средносрочната
цел от поне 0,5 %
годишно и
повече при
благоприятна
икономическа
конюнктура
или, ако е
необходимо,
да гарантира
спазването
на правилото
за дълга с
цел да
осигури
трайно
намаляване
на съотношението
на големия
държавен
дълг към БВП.
Да направи
необходимото
новият независим
фискален
орган да
започне да
функционира
пълноценно
възможно
най-скоро и
да гарантира
пълното
прилагане на
превантивните,
коригиращи
мерки за
правоприлагане,
предвидени в
Закона за
бюджетна
стабилност
на всички
управленски
равнища,
включително
погасяването
на
просрочените
задължения
на публичния
сектор към
частните
дружества. До
февруари 2015 г.
да направи
систематичен
преглед на
разходите на
всички
управленски
равнища, за
да се подобри
ефикасността
и качеството
на
публичните
разходи в
бъдеще. Да
продължи да
повишава
икономическата
ефективност
на здравния
сектор,
по-специално
чрез по-нататъшната
рационализация
на разходите
за фармацевтични
продукти,
включително
в болниците,
и чрез
засилването
на
координацията
между
различните
видове грижи,
като в същото
време запази
достъпността
за уязвимите
групи. До
края на 2014 г. да
приеме
цялостна данъчна
реформа за
опростяването
на данъчната
система,
която да
благоприятства
растежа и
разкриването
на работни
места,
опазването
на околната
среда и
стабилността
на приходите.
За тази цел:
да
преориентира
облагането
към данъци с
по-малко
отрицателно
въздействие
като
потреблението,
екологичните
(върху
горивата)
данъци и
постоянните
данъци върху
недвижимата
собственост;
да премахне
неефективните
разходи,
свързани с
подоходния и
корпоративния
данък; да
планира понижаването
на
социалноосигурителните
вноски на
работодателите
особено за
нископлатените
работни
места; да
продължи да
премахва
стимулите
към
задлъжняване
в
корпоративното
данъчно
облагане. да
предприема
мерки, за да се
избегне
данъчното
облагане да
възпрепятства
гладкото
функциониране
на вътрешния
пазар на
Испания. Да
ускори
борбата с данъчните
измами.
2.           Да
завърши
реформата на
спестовните
банки с
приемането
на
вторичното
законодателство
и приключи
процеса на
преструктуриране
на
спестовните
банки, които
са държавна
собственост,
за да се
ускори
тяхното пълно
възстановяване
и да улесни
връщането им
в частния
сектор. Да
насърчава
усилията на
банките да
поддържат
силни
капиталови съотношения,
да наблюдава
дейността на
SAREB с цел да
гарантира
навременната
продажба на
активи, като
свежда до
минимум
разходите за
данъкоплатците.
Да приключи
текущите мерки
за
разширяване
на достъпа на
МСП до финансиране,
по-специално
като
финализира
текущите
мерки за
подобряване
на небанковото
финансово
посредничество.
Да премахне оставащите
пречки в
уредбата за
несъстоятелност
на
предприятията,
по-специално
чрез повишаване
на
експертните
познания на
администраторите
по
несъстоятелност
и чрез подобряване
на
способността
на съдебната
система да
разглежда
дела за
несъстоятелност
и да въведе
постоянна
уредба за
несъстоятелността
на
физическите
лица.
3.           Да
продължи с
новите мерки
за
намаляване
на
сегментирането
на пазара на
труда, да
насърчава
устойчиви,
качествени
работни
места,
включително
чрез намаляване
на броя на
видовете
договори и да
гарантира
балансиран
достъп до
права за обезщетения
при
прекратяване
на трудов договор.
Да продължи
редовния
мониторинг
на реформите
на пазара на
труда. Да
насърчава
развитието
на реалните
трудови
възнаграждения
в
съответствие
с целта за
създаване на
работни
места. Да
обвърже
по-строго
обезщетенията
за
безработица
с
изискването
за търсене на
работа. Да
повиши
ефективността
и насочването
на активните
политики на
пазара на труда,
в т.ч.
субсидиите
за наемане на
работа, особено
за тези,
които срещат
повече
трудности
при достъпа
до заетост.
Да укрепи
координацията
между пазара
на труда и
политиките в
областта на
образованието
и обучението.
Да ускори
модернизирането
на обществените
служби по
заетостта с
цел да се
гарантира
ефективно
предоставяне
на индивидуални
съвети,
подходящо
обучение и
услуги за намирането
на работа,
като
специално
внимание се отдели
на
дългосрочно
безработните.
Да направи
необходимото
публично-частното
сътрудничество
в областта на
трудовото
посредничество
да се прилага
ефективно
преди края на
2014 г. и да
контролира
качеството
на предоставяните
услуги. Да
гарантира
ефективното функциониране
на единния
портал за
заетост и да
го съчетае с
допълнителни
мерки в подкрепа
на
мобилността
на работната
сила.
4.           Да
изпълнява
националната
Стратегия за
младежка
заетост и
предприемачество
за периода 2013—2016
г. и да оцени
нейната
ефективност.
В
съответствие
с целите на
„гаранция за
младежта“ да
осигури
повече и
по-добри
възможности
за заетост,
чиракуване и
стажове за младите
хора и да
подобри
диалога с
нерегистрираните
младежи,
които нито
работят, нито
са в
системата на
образованието
и обучението.
Да прилага
ефективно
новите
образователни
програми, за
да повиши
качеството на
началното и
средното
образование.
Да укрепи
ориентацията
и подкрепата
за групи, изложени
на риск от
преждевременно
напускане на
училище. Да
повиши
съответствието
между изискванията
на пазара на
труда и
професионалното
образование
и обучение и
висшето образование,
в частност
чрез
задълбочаване
на
сътрудничеството
с
работодателите
и подкрепата
за
обучението
на
инструкторите
и
наставниците.

5.           Да
изпълнява
Националния
план за
действие за
социално
приобщаване
за периода
2013—2016 г. и да
оцени
неговата
ефективност
спрямо
всичките му
цели. Да
укрепи
административния
капацитет и
координацията
между
службите по
заетостта и
социалните
служби за
предоставянето
на
интегрирани
модели в
подкрепа на
лицата, които
са изложени
на риск, и да
рационализира
процедурите
в подкрепа на
прехода от
схеми за
минимален
доход към
трудовия
пазар. Да
подобри
насочването
на схемите в
подкрепа на
семейството
и подпомагането
на
качествените
услуги в полза
на
домакинствата
с ниски
доходи и
деца, да
гарантира
прогресивността
и ефективността
на
социалните
трансфери.
6.           Да
гарантира
амбициозното
и бързото
прилагане на
Закон № 20/1013 за
единството
на пазара на
всички
административни
равнища. До
края на 2014 г. да
приеме
амбициозна
реформа на
професионалните
услуги и на
професионалните
сдружения,
като
определи
професиите,
за които се
изисква
регистрация
в
професионална
организация,
както и
прозрачността
и отчетността
на
професионалните
организации,
като отвори
неоправдано
запазените
дейности и
съхрани
единството
на пазара по
отношение на
достъпа до
професионални
услуги и
тяхното упражняване
в Испания. Да
намали още
повече времето,
разходите и
броя на
процедурите,
необходими
за
учредяването
на
предприятие.
Да отстрани
неоправданите
ограничения
за разкриването
на големи
търговски
обекти за продажба
на дребно,
по-специално
като преразгледа
съществуващите
разпоредби
за регионално
планиране. Да
определи
източниците
на
финансиране
за новата
национална
стратегия за
наука,
технологии и
иновации и
новата
Държавна
агенция за
научни
изследвания
да започне да
функционира.
7.           След
реформата от
2013 г. да
гарантира
ефективното
отстраняване,
считано от
2014 г., на дефицита
в
електроенергийната
система,
включително,
ако е необходимо
чрез
предприемането
на
допълнителни
структурни
мерки. Да
реши
проблема с
неплатежоспособните
платени
пътни
магистрали,
така че
разходите за
държавата да
бъдат сведени
до минимум.
До края на 2014 г.
да изгради
независим
орган за
наблюдение,
който да допринася
за
оценяването
на бъдещите
големи
инфраструктурни
проекти. Да
предприеме мерки
за
осигуряване
на ефективна
конкуренция
в сектора на
услугите за
товарен и пътнически
железопътен
транспорт.
8.           Да
прилага на
всички
управленски
равнища препоръките
на Комитета
за реформа на
публичната
администрация.
Да укрепи
механизмите
за контрол и
да повиши
прозрачността
на
административните
решения,
по-специално
на регионално
и местно
равнище. Да
завърши и
контролира строго
текущите
мерки за
борба със
сивата икономика
и
недекларирания
труд. Да
приеме
очакваните
реформи на
структурата
на съдебната система
и на
съдебната
карта и да
гарантира
изпълнението
на приетите
реформи.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               ОВ L 306, 23.11.201 г.,
стр. 25.
[3]               COM(2014) 410 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 and
P7_TA(2014)0129.
[5]               ОВ L 140, 27.5.2013 г.,
стр. 11.
[6]               C(2013) 8003 final
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 80 final.
[10]             Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 11 юли 2017 година относно националната програма за реформи на Испания за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2017 г.

text:
               9.8.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 261/31

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 11 юли 2017 година
   относно националната програма за реформи на Испания за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2017 г.
   (2017/C 261/08)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 16 ноември 2016 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който се посочва, че Испания е една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 21 март 2017 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“) (3).

               (2)

               Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тесните взаимовръзки между икономиките в икономическия и паричен съюз, Испания следва да гарантира цялостното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, както е посочено в препоръки 1—3 по-долу.

               (3)

               Докладът за Испания за 2017 г. беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бяха оценени напредъкът на Испания в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, приети през предходните години, и напредъкът на Испания по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Той включва също така задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който бяха публикувани също на 22 февруари 2017 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Испания съществуват макроикономически дисбаланси от трансгранично значение. По-специално излишъците по текущата сметка водят до намаляване на нетните външни задължения на Испания, които обаче остават значителни и излагат страната на риск при промени в пазарните нагласи. Дългът на частния сектор намаля значително, особено за предприятията, но дългът на домакинствата остава висок. Икономическият растеж се превърна в основна движеща сила за намаляване на дълга, но сериозни рискове продължават да са налице за фискалната устойчивост в средносрочен план. От решаващо значение е да се предприемат действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за испанската икономика вследствие на дисбалансите и — предвид нейния мащаб и трансгранично значение — за целия икономически и паричен съюз. Финансовият сектор продължава да демонстрира висока степен на стабилност, подпомаган от продължаващото му преструктуриране, ниските разходи за финансиране и икономическото възстановяване. През последните години създаването на нови работни места бе интензивно и безработицата намаля с бързи темпове, но продължава да бъде много висока. Реформите на пазара на труда и задържането на нарастването на заплатите са важна движеща сила за засиленото създаване на работни места и повишаването на конкурентоспособността в последните години.

               (4)

               Испания представи националната си програма за реформи за 2017 г. на 28 април 2017 г., а програмата си за стабилност за 2017 г. — на 29 април 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)

               Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (6)

               По отношение на Испания понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2017 г. Испания планира да коригира прекомерния дефицит до 2018 г. в съответствие с решението на Съвета от 8 август 2016 г. за отправяне на предизвестие към Испания за предприемане на мерки за намаляването на дефицита, преценено за необходимо с цел справяне със ситуацията на прекомерен дефицит („решение на Съвета от 8 август 2016 г.“). Номиналният дефицит се очаква да продължи да намалява до 0,5 % от БВП през 2020 г. В прогнозите за разходите в програмата за стабилност за 2017 г. се отчита материализирането на условни задължения, свързани с магистралите и финансовия сектор, възлизащи на близо 0,4 % и 0,2 % от БВП съответно през 2017 и 2018 г. Не се планира средносрочната бюджетна цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение да бъде постигната в рамките на срока на програмата за стабилност за 2017 г. Преизчисленото структурно салдо (5) се очаква да достигне -1,9 % от БВП през 2020 г. В програмата за стабилност за 2017 г. се предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да намалее до 98,8 % през 2017 г., 97,6 % през 2018 г. и 92,5 % през 2020 г. Макроикономическите допускания в програмата за стабилност за 2017 г. са реалистични до 2018 г. и преминават в леко оптимистични след това. Като цяло планираното постигане на целите ще продължи да зависи от силните икономически перспективи, които обаче са изложени на рискове. Други рискове за постигането на бюджетните цели са свързани с несигурността относно въздействието на наскоро въведените данъчни мерки. Освен това, като се вземе предвид предполагаемото материализиране на условни задължения (които не са включени в прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г.), програмата за стабилност за 2017 г. се основава на значително по-голямо ограничаване на разходите от заложеното в прогнозата на Комисията през 2017 и 2018 г. Накрая мерките, необходими за подкрепа на планираните цели за дефицита за 2018 г., все още не са конкретизирани.

               (7)

               На 8 август 2016 г. Съветът поиска от Испания да преодолее съществуващия прекомерен дефицит до 2018 г., и по-специално да намали дефицита по консолидирания държавен бюджет до 4,6 % от БВП през 2016 г., 3,1 % от БВП през 2017 г. и 2,2 % от БВП през 2018 г. Въз основа на актуализираната прогноза на Комисията от пролетта на 2016 г. подобрението в салдото по консолидирания държавен бюджет съответства на влошаване на структурното салдо с 0,4 % от БВП през 2016 г. и на подобрение с 0,5 % от БВП през 2017 и 2018 г. Испания постигна номинален дефицит от 4,5 % от БВП през 2016 г., което е под целта, заложена в решението на Съвета от 8 август 2016 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. се предвижда номиналният дефицит да намалее до 3,2 % от БВП през 2017 г. и допълнително да намалее до 2,6 % от БВП през 2018 г. при непроменени политики, което е съответно с 0,1 % и с 0,4 % от БВП над целите за номиналния дефицит в програмата за стабилност за 2017 г. и целите, определени от Съвета. За разлика от програмата за стабилност за 2017 г., прогнозата не съдържа допускане за материализирането на горепосочените условни задължения. Съвкупната структурна корекция през периода 2016—2017 г. се очаква да бъде постигната, а през 2018 г. при непроменени политики се очаква структурната корекция да бъде под равнището, поискано в решението на Съвета от 8 август 2016 г. Освен това през август 2016 г. Съветът поиска Испания да предприеме мерки за подобряване на фискалната рамка, но в програмата за стабилност за 2017 г. не се докладва за планове за засилване на приноса на правилото за разходите в Закона за стабилността за устойчивостта на публичните финанси. Като цяло Съветът е на мнение, че ще са необходими допълнителни мерки, по-специално през 2018 г., за да бъдат спазени разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, и по-конкретно условията в решението на Съвета от 8 август 2016 г.

               (8)

               Испания все още не разполага с ясна и последователна рамка на политиката в областта на обществените поръчки, с която да се гарантират спазване на законодателството, високо ниво на конкуренция и икономическа ефективност, по-специално чрез ефективни предварителни и последващи механизми за контрол, по-голяма прозрачност и координация между възлагащите органи и организации на всички равнища на управление. През 2017 г. правителството представи някои мерки, които ще подобрят системата за надзор на обществените поръчки, и понастоящем се очаква те да бъдат приети от парламента.

               (9)

               Испания отбеляза напредък в борбата с корупцията, по-специално по отношение на прозрачността на вземане на решения на административно равнище, по-специално въвеждането на законодателство относно прозрачността на финансирането на партиите, разкриването на информация за имущественото състояние и конфликтите на интереси. Сега вече акцентът се измества към прилагането на тези мерки. Въпреки рязкото увеличаване на разследванията за корупция обаче, включващи случаи на местно и регионално равнище, не са разработени специални превантивни стратегии, за да се намалят рисковете от корупция на тези равнища на управление и не е налице обща стратегия за предотвратяване на корупцията на различните равнища на държавно управление. По отношение на други недостатъци, като пропуските в законодателството за защита на лицата, сигнализиращи за нередности, степента на независимост на неотдавна създадената Служба за контрол на конфликти на интереси и липсата на регулиране на лобирането, все още не са предприети последващи мерки. Друг проблем представлява дългата продължителност на съдебните процедури във връзка с разглеждането на дела за корупция. Наказателнопроцесуалният закон беше изменен през 2015 г., за да се ограничи времето за провеждане на разследванията и да се намалят ненужните забавяния в наказателните производства. Тази промяна обаче би могла да доведе до увеличаване на риска от това процесуалните срокове да не са достатъчни за разглеждане на сложни дела за корупция, ако разпоредбите, предоставящи възможност за удължаване на срока, се окажат рестриктивни.

               (10)

               Въпреки стандартната ставка на ДДС, която съответства на средната за Съюза, и малката и продължаваща да намалява разлика между потенциалните и действителните приходи от ДДС, приходите от ДДС на Испания са сравнително ниски. Това се дължи главно на широко прилаганото от Испания освобождаване от данъци и на прилагането на намалени данъчни ставки за редица продукти и услуги. В резултат на това Испания регистрира най-голямата разлика в политиката в Съюза през 2014 г. (59 % спрямо средна стойност за Съюза от около 44 %). Аналогично, приходите на Испания от свързани с околната среда данъци са сред най-ниските в Съюза въпреки някои мерки, предприети през последните години, главно в енергийния сектор. Облагането на замърсяването и използването на ресурсите може да генерира по-високи приходи и да донесе съществени социални и екологични ползи. Също така е налице нормативна дисперсия, която води до разнороден подход към определени екологични данъци на регионално равнище. По отношение на разходите правителството възложи на AIReF — независимата фискална институция на Испания, да извърши преглед на разходите на всички равнища на държавно управление. Този преглед може да допринесе за определяне на областите, в които разходните нужди могат да бъдат посрещнати с по-ефективно използване на ресурсите.

               (11)

               През последните години създаването на работни места се засили, подкрепяно от реформите на пазара на труда и от задържането на нарастването на заплатите. Безработицата намалява с бързи темпове, но продължава да е на едно от най-високите равнища в Съюза, по-специално сред младите и нискоквалифицираните хора, което крие риск от загуба на интерес в трудовия пазар. Почти половината от безработните лица са били без работа в продължение на повече от една година. Испания предприема мерки в подкрепа на младите хора, по-специално чрез разширяване на критериите за допустимост на схемата за гаранция за младежта (6) и засилване на индивидуалната подкрепа за дълготрайно безработните лица. Ефективността на тези мерки зависи от работата на регионалните публични служби по заетостта. Съществуват възможности за засилване на тяхното сътрудничество със социалните служби, така че да се подобри предоставянето на широкообхватни услуги за търсещите работа лица, и по-специално дълготрайно безработните лица и бенефициерите по схеми за гарантиране на доходите. В същото време сътрудничеството на публичните служби по заетостта с работодателите би могло да бъде засилено, по-специално чрез увеличаване на дела на свободните работни места, предлагани от службите по заетостта.

               (12)

               Испания има едно от най-високите равнища на временна заетост в Съюза и голяма част от срочните договори са с много кратка продължителност. Равнищата на преход от срочни към постоянни договори са много ниски в сравнение със средните стойности за Съюза. Широко разпространеното използване на срочни договори води до по-слаб ръст на производителността (включително вследствие на по-малкото възможности за обучение в процеса на работа), влошени условия на труд и повишен риск от бедност. Неотдавнашните реформи на пазара на труда имаха слабо положително въздействие за намаляване на сегментацията между постоянните и срочните договори, а продължаващото засилване на трудовите инспекции дава положителни резултати в борбата със злоупотребата със срочни договори. При все това някои от характеристиките на испанския пазар на труда все още може да пречат на наемането на постоянни трудови договори, в това число несигурността при правни спорове вследствие на уволнение заедно със сравнително високите обезщетения при прекратяване на трудовите правоотношения за работниците на постоянни договори. Освен това системата от стимули за наемане на работа продължава да бъде фрагментирана и тя не е насочена по ефективен начин към насърчаване на безсрочните трудови правоотношения. Въпреки че наскоро беше създадена работна група по въпросите на качеството на заетостта, Испания все още не е разработила цялостен план за борба със сегментацията на пазара на труда в съответствие със споразумението от 2014 г. между правителството и социалните партньори.

               (13)

               Продължават да са налице различия в условията за допустимост по схемите за гарантиране на доходите и във връзката между активизирането и защитата във всички региони и схеми. Някои уязвими групи не са обхванати от механизмите за гарантиране на доходите. Ограничената ефективност на схемите се обяснява отчасти с големи разлики в степента на адекватност и в условията на достъп до регионалните схеми за минимални доходи, както и с фрагментацията на националната система на обезщетения в множество схеми, насочени към различни категории лица, търсещи работа, които се управляват от различни администрации. Тази фрагментация води до разлики в подкрепата за нуждаещите се и пречи на предоставянето на интегрирани модели. В отговор на многобройните предизвикателства провеждащо се в момента проучване има за цел да оцени ефективността на националните и регионалните схеми за подпомагане на доходите. Насочването на семейните помощи е неадекватно. Нещо повече, ако се вземе предвид ефектът на данъчните кредити, данъчно-осигурителната система като цяло е леко регресивна. Освен това използването на детски грижи се увеличава значително с нарастването на семейните доходи, което показва, че са налице пречки за достъпа на родители с ниски доходи. Предоставянето на услуги за дългосрочни грижи се подобрява, но то е различно за отделните региони и текущите нужди все още не са посрещнати.

               (14)

               Слабите образователни резултати влияят отрицателно върху дългосрочния потенциал за ръст на производителността в Испания. Въпреки значителните подобрения през последните години процентът на преждевременно напускане на училище продължава да бъде сред най-високите в Съюза. Налице са големи регионални различия по отношение на преждевременното напускане на училище и резултатите на учениците, по-специално при основните умения. Обучението на учителите и индивидуалната подкрепа за учащите се са сред факторите за успешно училищно образование в добре представящите се региони. Испания е на второ място в Съюза по процент на повтаряне на класове, което увеличава риска от преждевременно напускане на училище, води до намаляване на перспективите за завършване на образование и влияе отрицателно върху образователните разходи. Пригодността за заетост на завършилите висше образование остава сравнително ниска. Намалената мобилност на студентите и университетските преподаватели, ограничените възможности за стажове, липсата на стимули и липсата на гъвкавост в управлението на университетите продължават да пречат на сътрудничеството с бизнеса в областта на образованието и научните изследвания.

               (15)

               За да подобрят производителността и конкурентоспособността, Испания би извлякла ползи, ако допълнително насърчи научноизследователската дейност и иновациите. Резултатите в областта на иновациите обаче се влошават и понастоящем са на по-ниско равнище, отколкото през 2007 г., а разликата със средната стойност за Съюза нараства във времето. Слабите резултати в областта на иновациите са съпроводени с намаляващи разходи на частния сектор за НИРД и са признак за слабости в рамката за управление на научните изследвания и иновациите. В началото на 2017 г. започна да функционира Държавната агенция за научни изследвания, която отговаря за управлението на финансирането на научни изследвания и иновации от централното правителство. До този момент не е налице систематично многогодишно планиране на бюджетите за програмите за подпомагане. Освен това ефективността на програмите за подпомагане не се оценява систематично с цел да бъдат подобрени тяхното изработване и прилагане. Поради липсата на стимули и гъвкавост в управлението на университетите публично-частното сътрудничество също продължава да бъде слабо, а мобилността на изследователите между публичния и частния сектор е ниска. Координацията между различните управленски равнища не е оптимална и в резултат на това националните и регионалните политики не функционират в пълна синергия.

               (16)

               Испанските малки предприятия имат тенденцията да демонстрират значително по-ниска производителност от подобни предприятия в други големи държави членки. Като се има предвид широкото разпространение на малки предприятия в Испания, това се отразява съществено върху производителността на икономиката като цяло. Следователно премахването на пречките пред учредяването, дейността и растежа на предприятията би довело до увеличаване на инвестициите и производителността. През последните години испанското правителство прие редица мерки, насочени към улесняване на създаването на предприятия и техния растеж. Консолидирането и пълното прилагане на тези реформи е от съществено значение, за да имат те пълноценен ефект. Законът за единството на пазара, приет през 2013 г., допринесе за справянето с проблема с допълнителните разходи за предприемачите, произтичащи от значителните различия и дублирането в регулирането на стопанската дейност в различните региони. Все по-голямото използване от предприятията на механизма за жалби, предвиден в този закон, за търсене на правна защита във връзка с пречки пред достъпа до пазара е признак за евентуална необходимост от допълнително опростяване на процедурите за лицензиране. Координацията между съответните публични администрации, включително на секторно равнище, изисква повече усилия. Това е от ключово значение, за да се гарантира, че съществуващото и бъдещото законодателство на всички равнища предвиждат ефективни мерки за премахване на излишните бариери пред навлизането на пазара, включително за нови бизнес модели в икономиката на сътрудничеството. В търговията на дребно двойните разрешения за обекти за търговия на дребно продължават да ограничават излишно навлизането на пазара. Изискванията за достъп до пазара, предвидени в регионалното законодателство за услугите за превозни средства с шофьор и краткосрочно настаняване под наем, биха могли да възпрепятстват излишно балансираното развитие на икономиката на споделянето. През първите месеци на 2017 г. Испания предприе мерки за подобряване на прилагането на Закона за единството на пазара, като примери за това са приетият неотдавна наръчник за неговото прилагане и публикуваният каталог на добрите и лошите практики по прилагането.

               (17)

               Регламентирането на професионалните услуги продължава да бъде сравнително рестриктивно. Протекционистични права (запазени дейности) се предоставят избирателно в полза на определени доставчици на услуги, като се изключват други участници, притежаващи съответни сходни квалификации. В голям брой професии съществува задължително изискване за членство в професионално сдружение. Нивото на рестриктивност в Испания е по-високо в сравнение със среднопретегленото за Съюза за строителните инженери, архитектите и екскурзоводите. То е по-ниско от средното за Съюза за представителите по патентноправни въпроси и адвокатите, въпреки че достъпът до адвокатската професия е предмет на повече ограничения, отколкото за всяка друга професия в Испания. Законопроектът за професионалните услуги предвижда, наред с другото, рационализиране на членството в професионално сдружение, но той все още не е приет. В рамките на реформата се предвиждат също така по-голяма прозрачност и отчетност на професионалните организации, „отваряне“ на неоснователно запазени дейности и гарантиране на единството на пазара по отношение на достъпа до професионални услуги и тяхното упражняване в Испания.

               (18)

               В рамките на европейския семестър за 2017 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Испания, който беше публикуван в доклада за страната от 2017 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2017 г. и националната програма за реформи за 2017 г., както и последващите действия по препоръките, отправени към Испания през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Испания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (19)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2017 г., като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (20)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2017 г. и програмата за стабилност за 2017 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—3 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Испания да предприеме следните действия през 2017 и 2018 г.:

               1.

               Да гарантира спазване на решението на Съвета от 8 август 2016 г., в това число мерки за укрепване на фискалната рамка и рамката за обществените поръчки. Да предприеме цялостен преглед на разходите с цел да се определят възможни области за подобряване на ефективността на разходите.

               2.

               Да засили координацията между регионалните служби по заетостта, социалните служби и работодателите да отговарят по-добре на нуждите на търсещите работа и работодателите. Да предприеме мерки за насърчаване на наемането на безсрочни трудови договори. Да предприеме мерки за преодоляване на регионалните различия и разпокъсаността в схемите за гарантиране на доходите и да подобри подпомагането за семействата, включително достъпа до качествени грижи за деца. Да повиши значението на висшето образование на пазара на труда. Да предприеме мерки по отношение на регионалните различия в образователните резултати, по-специално чрез засилване на обучението на учителите и индивидуалната подкрепа за учащите се.

               3.

               Да осигури подходящи устойчиви инвестиции в научни изследвания и иновации и да укрепи управлението им на различните равнища на държавно управление. Да гарантира цялостното и своевременно прилагане на Закона за единството на пазара по отношение на съществуващото и бъдещото законодателство.

      Съставено в Брюксел на 11 юли 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         T. TÕNISTE

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  ОВ C 92, 24.3.2017 г., стр. 1.

      (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

      (6)  Препоръка на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (ОВ C 120, 26.4.2013 г., стр. 1).

      (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на европейската централна банка от 14 декември 2009 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Central Bank and Financial Services Authority of Ireland (ЕЦБ/2009/26)

text:
               18.12.2009

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 308/1

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

   от 14 декември 2009 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

   (ЕЦБ/2009/26)
   2009/C 308/01
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и националните централни банки се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               Мандатът на сегашните външни одитори на Central Bank and Financial Services Authority of Ireland изтече след одита за финансовата 2008 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2009 година.

               (3)

                  Central Bank and Financial Services Authority of Ireland избра Deloitte & Touche за свой външен одитор за финансовите години от 2009 до 2011,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Препоръчва се назначаването на Deloitte & Touche за външен одитор на Central Bank and Financial Services Authority of Ireland за финансовите години от 2009 до 2011.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 14 декември 2009 година.

            Председател на ЕЦБ

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52012DC0318

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Италия за 2012 г.и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за периода 2012—2015 г. /* /2012/0XXX draft - 2012/ () */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Италия за 2012 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета относно
програмата
за
стабилност
на Италия за
периода 2012—2015 г.
СЪВЕТЪТ НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета
от 7 юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на
Европейския
парламент и
на Съвета от 16
ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и
по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[4],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март
2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на
Европейската
комисия да се
започне
изпълнението
на нова
стратегия за
работни
места и
растеж — стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на
икономическите
политики,
която
стратегия е
съсредоточена
върху ключовите
области, в
които е
необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и конкурентоспособност.
(2)
На 13 юли
2010 г. Съветът
прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоките за
политиките
на държавите
членки по
заетостта[5], като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“. Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с
интегрираните
насоки при
провеждането
на
националната
си
икономическа
политика и
политика по
заетостта.
(3)
На 12 юли
2011 г. Съветът
прие
препоръка
относно
националната
програма за
реформи на
Италия за 2011 г.
и даде
становището
си относно
актуализираната
програма за
стабилност
на Италия за
периода 2011—2014 г.
(4)
На 23
ноември 2011 г.
Комисията
прие втория
годишен
обзор на
растежа, с
което
постави
началото на
втория
европейски
семестър за
предварително
и интегрирано
координиране
на
политиката,
залегнало в
стратегията
„Европа 2020“. Въз
основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на 14
февруари 2012 г.
Комисията
прие Доклад
за механизма
за предупреждение[6], в
който беше
посочено, че
Италия ще
бъде една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши
задълбочен
преглед.
(5)
На 2 март
2012 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
бюджетна
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа. Той
подчерта
необходимостта
от продължаване
на
диференцирана
бюджетна
консолидация,
благоприятстваща
растежа,
възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на
заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и модернизиране
на
публичната
администрация.
(6)
На 2 март
2012 г.
Европейският
съвет
прикани също
държавите
членки,
участващи в
пакта „Евро
плюс“, да
представят
своите
ангажименти
достатъчно
рано, за да
бъдат
включени в
програмите
им за
стабилност
или
програмите
им за конвергенция
и в
националните
им програми
за реформи.
(7)
На
30 април 2012 г.
Италия
представи
своята програма
за
стабилност,
която
обхваща
периода 2012—2015 г.,
и своята национална
програма за
реформи за
2012 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях. В
задълбочен
преглед по
член 5 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
оцени също
дали Италия е
засегната от
макроикономически
дисбаланси. В
своя
задълбочен
преглед[7]
Комисията
заключи, че в
Италия се
отчитат дисбаланси,
макар и не
прекомерни. По-специално,
макар и
публичният
дълг да е вече
под стриктно
наблюдение в
рамките на Пакта
за
стабилност и
растеж,
макроикономическите
развития в
областта на
износа
заслужават
внимание, за
да се намали
рискът от
неблагоприятни
последици за
функционирането
на икономиката.
(8)
Съгласно
извършената
в
съответствие
с член 5,
параграф 1 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета
оценка на
програмата
за стабилност
Съветът е на
мнение, че
макроикономическият
сценарий, въз
основа на
който е изготвена
програмата, е
реалистичен,
ако се приеме,
че условията
на
финансовия
пазар няма да
се влошат
допълнително.
Според
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2012 г. през
тази година
се очаква
реалният БВП
да се свие
рязко, а след
това
постепенно
да се възстанови
през 2013 г. В
съответствие
с
процедурата
при прекомерен
дефицит (ППД)
целта на
бюджетната
стратегия,
заложена в
програмата, е
до 2012 г. дефицитът
по
консолидирания
държавен
бюджет да се
сведе под
референтната
стойност от
3 % от БВП
посредством
допълнително
съкращаване
на разходите
и увеличаване
на приходите.
Вследствие
на
корекцията
на
прекомерния дефицит
в програмата
се
потвърждава
средносрочната
бюджетна цел
(СБЦ) за
балансирана
бюджетна
позиция в
структурно
изражение,
което
отразява
адекватно
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж. Планира
се тази цел
да бъде
постигната
през 2013 г., т.е.
една година
по-рано от
предвиденото
в предишната
програма за
стабилност. Въз
основа на
(преизчисления)
структурен дефицит[8]
планираното
средно
годишно
подобряване на
бюджетното
салдо за
периода 2010—2012 г.
е значително
над
препоръчаните
от Съвета в
рамките на
ППД 0,5 % от БВП. Предвиденият
темп на
коригиране в
структурно изражение
през 2013 г. дава
възможност
за постигане
на СБЦ през
посочената
година, а планираният
темп на
нарастване
на държавните
разходи, като
се отчитат
дискреционните
мерки по
отношение на
приходите, ще
бъде в съответствие
с целевия
показател за
разходите на
Пакта за
стабилност и
растеж. В
програмата
се предвижда
съотношението
на държавния
дълг към БВП
да достигне
своя връх
през 2012 г. и да
намалява с
нарастващи
темпове след
това, като
същевременно
се увеличава
първичният
излишък. През
2013—2014 г. Италия
ще се намира
в преходен
период, като
бюджетните ѝ
планове ще
осигурят
достатъчен напредък
по отношение
на
спазването
на целевия
показател за
намаляване
на дълга, както
се
потвърждава
и в
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2012 г. Според
плановете целевият
показател за
намаляване
на дълга ще
бъде
постигнат в
края на
преходния
период (2015 г.).            За
постигането
на
посочените
резултати по
отношение на
дефицита и
дълга ще е
необходимо
стриктно и
цялостно
изпълнение в
бюджета на
корективните
мерки, приети
през 2010—2011 г.
Изглежда
накрая, че
Италия е
изложена на
средно голям
риск по
отношение на
устойчивостта
на
публичните
финанси в
дългосрочен
план.
(9)
Що се
отнася до
бюджетната
рамка,
италианският
парламент
одобри закон,
с който в
италианската
конституция
се въвежда
правило за
балансиран
бюджет. Необходимо
е да се
изготви
законодателство
за прилагане,
с което да се
определят
основните
елементи на
правилото, а
именно начините
за прилагане,
подходящите
механизми за
финансова
корекция и
клаузите за
дерогация, както
и
необходимата
координация
между различните
нива на
управление. Правителството
пое
ангажимент
да работи за
трайното
подобряване
на
ефикасността
и качеството
на
публичните
разходи с
помощта на
задълбочени
прегледи на
разходите на
всички нива
на управление.
Тези
прегледи
следва да
позволят да
се даде
предимство
на
разходните
позиции,
които благоприятстват
растежа. Същата
е и целта на
текущото
преориентиране
в
използването
на
структурните
фондове,
провеждано
чрез
предприетите
през март 2011 г.
мерки и чрез
плана за
действие за
сближаване
от ноември
2011 г, с който се
цели да се
ускори
усвояването
на
средствата
от
структурните
фондове. При
все това
сериозните
недостатъци
в капацитета
на
публичната
администрация
продължават
да
възпрепятстват
усвояването на
средствата, а
оттам и
изпълнението
на плана за
действие,
особено в
регионите за
сближаване.
(10)
Структурата
на данъчната
система и
високата
степен на
укриване на
данъци и
недеклариран
труд оказват
неблагоприятно
влияние
върху
икономическите
показатели
на страната.       Данъчната
дисциплина и
управление
също са
засегнати от
многобройните
фискални разходи
и сложните и
тежки
административни
процедури. Данъчната
тежест вече
беше
частично
пренасочена
от факторите
на
производство
към потреблението
и
имуществото,
като това е
първата
важна крачка
към
изграждането
на една
по-благоприятна
за растежа
данъчна структура,
но е
необходимо
тя да се
пренасочи
допълнително,
като
същевременно
се вземат под
внимание
последиците
от разпределението.

(11)
Постигнатите
през юни 2011 г.
договорености
със
социалните
партньори за
реформа на
рамката за
договаряне
на заплатите
бяха
въведени в
законодателството.
Това следва
да даде
възможност
да се използват
в по-голяма
степен
вътрешните
за предприятията
трудови
договори,
така че да се
отчитат
по-добре
потребностите
на дадени
специфични
производствени
дейности. Въпреки
това, за да се
реши изцяло
въпросът за
по-динамичните
номинални
разходи за труд
на единица
продукция
отколкото
тези на търговските
ѝ партньори,
което е
ключов фактор
за загубата
на конкурентоспособност
на Италия,
системата за
договаряне
на заплатите
следва да се
реформира
допълнително,
така че да се
даде възможност
за по-гъвкави
договорености
и на национално
секторно
равнище. През
април 2012 г.
правителството
предложи амбициозна
реформа на
пазара на
труда в
отговор на
дългосрочните
предизвикателства,
пред които е
изправен
италианският
пазар на
труда,
включително
сегментацията
му. Тази
реформа
трябва
спешно да
бъде приета, като
се гарантира,
че нейната
цел и равнище
на амбиция
остават
пропорционални
на предизвикателството,
поставено от
италианския
пазар на
труда. Следва
да бъдат
следени
отблизо
мащабът и ефективността
на
либерализацията
на службите
по заетостта.

(12)
Въпреки
положените
усилия за
повишаване на
пригодността
за заетост на
жените, главно
чрез
целенасочени
данъчни
стимули, равнището
на заетост на
италианските
жените е
значително
по-ниско (46,5 %
през 2011 г.) от
средното за ЕС
27 (58,5 % през 2011 г.). Необходими
са
по-нататъшни
действия по
отношение на
детските
заведения и
заведенията
за грижи за
възрастни
хора.            Предизвикателството
е особено
голямо за по-възрастните
работещи
жени в
частния сектор,
тъй като
пенсионната
възраст за
жените ще се
повиши с пет
години в
периода 2012—2018 г.
(13)
Равнището
на
младежката
безработица
в Италия беше
средно 29,1 %
през 2011 г., а
през първите месеци
на 2012 г. се
повиши още
повече. По-специално,
равнището на
безработица
сред
завършилите
висше образование
е високо,
като е
очевидно
несъответствието
между
придобитите
умения и уменията,
необходими
на пазара на
труда. Приветства
се
насърчаването
на професионалните
стажове в
предприятията
като главно
средство за
навлизане на
пазара на труда,
но все още е
необходимо
да се въведат
подходящите
инструменти
за това, като
например
нова система
за
професионални
стандарти и
стандарти за
обучение,
както и схеми
за удостоверяване
на уменията. Комисията
създаде екип
за действие,
който да
пренасочи
средствата
за сближаване
към мерки за
подкрепа на
заетостта на
младите хора
и развитието
на малките и
средните
предприятия.
(14)
Неблагоприятно
въздействие
върху равнището
на
младежката
безработица
оказва делът
на
преждевременно
напускащите
училище,
който на
национално
равнище е 18,8 %,
но варира
значително в
различните региони.
Следва да се
предприемат
по-целенасочени
и
координирани
действия за
справяне с
преждевременното
напускане на
училище, като
се съчетават
мерки за
предотвратяване,
намеса и
компенсация. Следва
да се намери
решение на
слабите
резултати на
системата на
висшето
образование,
включително посредством
цялостното
изпълнение
на реформата
на
университетите
от 2010 г. и
засилването
на
зависимостта
между
представянето
на
университетите
и
предоставянето
на публично финансиране.

(15)
Италия
прие важни
мерки за
либерализиране
на услугите,
по-специално
професионалните
услуги, и за
подобряване
на
конкуренцията
в мрежовите
индустрии. Все
още
съществуват
обаче
многобройни
предизвикателства
в енергийния
и транспортния
сектор, особено
при
железниците
и
пристанищата,
където
инфраструктурните
и пазарните
затруднения
продължават
да са
значителни.
(16)
Въпреки
че вече бяха
приети някои
мерки за насърчаване
на
административното
опростяване,
бизнес
средата в
Италия
продължава
да е сложна. По-специално,
съдебната
система
страда от редица
недостатъци
по отношение
на използването
на ресурсите,
процедурите
и институционалната
организация,
което е
причина за
слабото
представяне
на
италианското
гражданско
правосъдие,
особено що се
отнася до
прекомерната
продължителност
на
производствата
и броя на
висящите
дела.
(17)
Достъпът
на малките и
средните
предприятия
до
финансиране
е затруднен,
а интензитетът
на рисковия
капитал е
нисък. През
декември 2011 г.
беше
въведено
данъчно намаление
за нов
собствен
капитал,
което
позволява на
предприятията
да приспаднат
от своята
облагаема
печалба условната
възвръщаемост
от новите
увеличения
на
собствения
капитал. Очаква
се това да
улесни
разрастването
на МСП и
инвестирането
в иновации. Въпреки
че бяха
предприети
някои мерки
за
поощряване
на частните
НИРД, а
именно рефинансирането
на данъчния
кредит за инвестиции
на
предприятията
в
научноизследователски
дейности,
интензитетът
им остава
нисък, а
изпълнението
на проекти с
иновационен
характер е
слабо.
(18)
Италия
пое редица
ангажименти
в рамките на
пакта „Евро
плюс“. Тези
ангажименти
и
изпълнението
на ангажиментите,
поети през
миналата
година, се отнасят
до
насърчаването
на заетостта,
увеличаването
на
конкурентоспособността,
подобряването
на
устойчивостта
на публичните
финанси и засилването
на
финансовата
стабилност.
Комисията
оцени
изпълнението
на
ангажиментите
по пакта
„Евро плюс“. Резултатите
от тази
оценка са
взети предвид
в
препоръките.
(19)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Италия. Тя
извърши
оценка на
програмата ѝ
за стабилност
и
националната
ѝ програма за
реформи и
представи
задълбочен
преглед. Тя
взе предвид
не само
тяхното
значение за провеждането
на устойчива
бюджетна и
социално-икономическа
политика в
Италия, но и
тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид на
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на равнище
ЕС към
бъдещите
решения на
държавите
членки. Препоръките
ѝ в рамките
на
европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1―7
по-долу.
(20)
С оглед
на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
стабилност
на Италия,
като становището
му[9]
е изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(21)
С оглед
на
резултатите
от
задълбочения
преглед,
направен от
Комисията, и
тази оценка
Съветът
разгледа
националната
програма за
реформи на
Италия за 2012 г.
и програмата
за
стабилност
на Италия. Неговите
препоръки по
член 6 от
Регламент (ЕО)
№ 1176/2011 са
изразени
по-специално
в препоръки 1—7
по-долу,
ПРЕПОРЪЧВА
на Италия да
предприеме
следните
действия в
периода 2012—2013 г.:
1.
Да
изпълни
бюджетната
стратегия,
както е планирано,
и да
гарантира
коригирането
на прекомерния
дефицит през
2012 г. Да
осигури планираните
структурни
първични
излишъци, така
че до 2013 г.
съотношението
на държавния
дълг към БВП
да започне трайно
да намалява.
Да осигури
адекватен
напредък в
изпълнението
на
средносрочната
бюджетна цел,
като
същевременно
постигне целевия
показател за
разходите и
отбележи задоволителен
напредък в
постигането
на целевия показател
за
намаляване
на дълга.
2.
Да
гарантира, че
определянето
на основните
елементи на
конституционното
правило за
балансиран
бюджет,
включително
съответната
координация
между
различните
нива на
управление, е
в
съответствие
с рамката на ЕС.
Да работи за
трайно
подобряване
на
ефикасността
и качеството
на
публичните
разходи с
помощта на планираните
прегледи на
разходите и
изпълнението
на плана за
действие за
сближаване
от 2011 г., за да се
постигнат
по-добро
усвояване и
управление
на
средствата
от ЕС, по-специално
в южните
региони на
Италия.
3.
Да
предприеме
допълнителни
действия за справяне
с младежката
безработица,
включително
чрез
подобряване
на
съответствието
между
образованието
и
изискванията
на пазара на
труда и
улесняване
на прехода
към заетост,
както и чрез
предоставяне
на стимули за
започване на
бизнес и
наемане на
персонал. Да
наложи
признаването
на
национално
равнище на
уменията и
квалификациите,
за да се насърчи
мобилността
на работната
сила. Да
предприеме
мерки за
намаляване
на броя на
прекъсващите
висшето си
образование
и
преждевременно
напускащите
училище.
4.
Да
приеме
приоритетно
реформата на
пазара на
труда, така
че да се
премахне
сегментацията
на пазара на
труда, и да
създаде
интегриран
режим за
обезщетения
при
безработица.
Да
предприеме
допълнителни
мерки за
стимулиране
на участието
на жените в
пазара на
труда,
по-специално
чрез осигуряването
на услуги за
грижи за
децата и възрастните
хора. Да
повиши
ценовата
конкуренция,
да заздрави
връзката
между
определяните
на секторно
равнище
заплати и
производителността
посредством
допълнителни
подобрения
на рамката за
определяне
на заплатите,
като се
консултира
със
социалните партньори
и съблюдава
националните
практики.
5.
Да
продължи
борбата
срещу
укриването
на данъци. Да
преследва
скритата
икономика и
недекларирания
труд,
например
като увеличи
проверките и
контрола. Да
предприеме
мерки за
намаляване
на обхвата на
освобождаването
от данъци,
надбавките и
намалените
ставки на
ДДС, както и
като опрости
данъчния
кодекс. Да
предприеме
по-нататъшни
действия за
пренасочване
на данъчната
тежест от
капитала и труда
към
имуществото,
потреблението
и околната
среда.
6.
Да
приложи
приетите
мерки за
либерализация
и
опростяване
в сектора на
услугите. Да
предприеме
допълнителни
мерки за подобряване
на достъпа до
пазара за
мрежовите
индустрии,
както и на
инфраструктурния
капацитет и
междусистемните
връзки.
7.
Да
опрости в още
по-голяма
степен
регулаторната
рамка за
предприятията
и да повиши административния
капацитет. Да
подобри
достъпа до
финансови
инструменти,
по-специално
тези за дялово
финансиране,
за да се
финансират
разрастващите
се
предприятия
и иновациите.
Да проведе
планираната
реорганизация
на системата
на
гражданското
правосъдие и
да насърчи
използването
на
алтернативни
механизми за
решаване на
спорове.
Съставено
в Брюксел на
година.
                                                                       За Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209,
2.8.1997 г., стр. 1.
[2]               ОВ L 306,
23.11.2011 г., стр. 25.
[3]               COM(2012) 318 final.
[4]               P7_TA(2012) 0048 и P7_TA(2012) 0047.
[5]               Решение
2012/238/EС на Съвета
от 26 април 2012 г.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012)156 final.
[8]               Салдо,
коригирано
спрямо
фазата на
икономическия
цикъл, без
еднократните
и другите временни
мерки,
преизчислено
от службите на
Комисията
въз основа на
информацията
в програмата
и с помощта
на
общоприетата
методология.
[9]               Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета.