				|

		52014DC0426

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Словакия за 2014 г._x000b__x000b_и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2014 г. /* COM/2014/0426 final - 2014/ () */

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Словакия за 2014
г.
и съдържаща
становище на
Съвета
относно програмата
за
стабилност
на Словакия
за 2014 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[3],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета
по заетостта,
като
взе предвид
становището
на Икономическия
и финансов
комитет,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
социална
закрила,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
икономическа
политика,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март 2010
г.
Европейският
съвет
постигна
съгласие по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на икономическите
политики,
която
стратегия е
съсредоточена
върху
ключовите
области, в които
е необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)
На 13 юли 2010
г. Съветът,
въз основа на
предложенията
на Комисията,
прие
препоръка
относно общи
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.), а
на 21 октомври 2010
г. прие
решение
относно
насоки за
политиките
за заетост на
държавите
членки, като
двата акта
заедно
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с
интегрираните
насоки при
провеждането
на
националната
си икономическа
политика и
политика за
заетост.
(3)
На 29 юни 2012
г. държавните
и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт
за растеж и
работни
места, с
който се
предоставя
съгласувана
рамка за
действие на
национално
равнище, на
равнището на
ЕС и еврозоната,
като се
използват
всички
възможни
лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха
решение
относно
действията,
които да
бъдат предприети
на равнището
на държавите
членки, като
по-конкретно
изразиха
пълната си
ангажираност
с
постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на специфичните
за държавите
препоръки.
(4)
На 9 юли 2013
г. Съветът
прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Словакия за 2013
г. и даде
становището
си относно
програмата за
стабилност
на Словакия
за периода 2012—2016
г. На 15 ноември
2013 г., в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 473/2013[4],
Комисията
представи
становището
си относно
проекта за
бюджетен
план на
Словакия за 2014
г.[5]
(5)
На 13
ноември 2013 г.
Комисията
прие
годишния обзор
на растежа[6], с
което
постави
началото на
европейския
семестър за 2014
г. за
координиране
на икономическите
политики. На
същия ден въз
основа на Регламент
(ЕС) № 1176/2011
Комисията
прие прие
Доклад за
механизма за
предупреждение[7], в
който не беше
посочено, че
Словакия е
една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши
задълбочен
преглед.
(6)
На 20
декември 2013 г.
Европейският
съвет одобри приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
фискална
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от
провеждане
на
диференцирана
и благоприятстваща
растежа
фискална
консолидация,
възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на
заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на
публичната администрация.
(7)
На 23
април 2014 г.
Словакия
представи
своята национална
програма за
реформи за 2014 г.
и своята
програма за
стабилност
за 2014 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(8)
Целта на
изложената в
програмата
за стабилност
за 2014 г.
бюджетна
стратегия е
да се осигури
устойчивостта
на корекцията
на
прекомерния
дефицит и да
се постигне
средносрочната
цел за
структурен
дефицит в
размер 0,5 % от
БВП до 2017 г. Тази
средносрочна
цел е
по-строга от
това, което
изисква Пакта
за
стабилност и
растеж. През 2013
г. дефицитът
на сектор
„Държавно
управление“ на
Словакия бе
устойчиво
сведен под от
3 % от БВП.
Планираната
(преизчислена)
промяна в структурното
салдо би
означавала,
че Словакия
се отклонява
значително
от плана за
корекции,
насочен към
постигане на
средносрочната
цел.
Планираното
подобрение
от 0,3 % от БВП
през 2015 г. ще
бъде в
съответствие
с правилата
на Пакта за
стабилност и
растеж. През
следващите
години
програмата
за стабилност
няма да
осигури
подходяща
корекция за
постигане на
средносрочната
цел. Разходите
ще нараснат с
темп, който е
в съответствие
с целевия
показател за
разходите
както за 2014 г.,
така и за 2015 г.
Съгласно
програмата
за
стабилност
се предвижда
най-голямата
част от
усилията за
консолидация,
насочени към
постигане на
средносрочната
цел, да бъдат
предприети
през 2016 и 2017 г.
Като цяло
планът за
корекции,
насочен към
постигане на
средносрочната
цел, съдържа
рискове по
отношение на
спазването
на изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж.
Програмата
за
стабилност
предвижда
консолидираният
дълг на
сектор
„Държавно управление“
да остане под
референтната
стойност от
60 % от БВП по
време на
целия
програмен
период. Макроикономическият
сценарий в
основата на
бюджетните
прогнози на
програмата,
който бе
одобрен от
независим
орган
(Комитет за
макроикономически
прогнози), е
реалистичен.
Мерките,
които са вече
количествено
измерени, не
гарантират,
че
фискалните
цели, определени
от властите,
ще бъдат
постигнати. Освен
това не
всички
приходни
мерки са достатъчно
конкретизирани
и реформите
по спестяване
на разходи в
държавната
администрация
остават
изложени на
рискове,
свързани с тяхното
изпълнение, а
заплатите в
бюджетния
сектор могат,
както в
миналото, да
не достигнат
заложените в
бюджета
стойности. От
друга страна,
цифрите,
представени
в програмата
за
стабилност,
все още не
отчитат очакваните
спестявания,
произтичащи
от активирането
на
спирачката
на вътрешния
дълг. Съгласно
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г., която
отчита
ефекта от
спестяването
на разходи ,
дължащо се на
спирачката
на дълга,
отклонението
от плана за
корекции ще
бъде по-малко
през 2014 г. от
предвиденото
в програмата,
докато през 2015
г. се
прогнозира
достатъчна
структурна
корекция,
като целевият
показател за
разходите ще
бъде спазен както
през 2014 г., така
и през 2015 г.
Въпреки че
както в
програмата
за стабилност,
така и в
националната
програма за
реформи е
заявено
намерение за
увеличаване на
разходите,
благоприятстващи
растежа, то
не изглежда
достатъчно
подкрепено
от плановете,
на които те
се основават.
Разходите от
държавния
бюджет за
образование
се увеличават
през 2014 г., но
намаляват
през
следващите години.
Въз основа на
своята
оценката на
програмата
за
стабилност, в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97, и въз
основа на
прогнозата на
Комисията,
Съветът е на
мнение, че
съществува
риск от
отклонение
от плана за
корекции,
насочен към
постигане на средносрочната
цел през 2014 г.,
докато през 2015
г. се очаква
подходяща
корекция.
(9)
През 2013 г., в
отговор на
изискванията
на Договора
за
стабилност,
координация
и управление,
Словакия
въведе
правило за
балансиран
бюджет.
Бюджетната
рамка обаче е
отслабена
поради
липсата на
тавани на
разходите. Макар
че тяхното
въвеждане
беше
предвидено в
програмата
за
стабилност
за 2013 г., този
ангажимент
досега не е
изпълнен.
Словакия продължава
да е страна,
изложена на
среден риск
по отношение
на
устойчивостта
на публичните
финанси, а
разходите за
здравеопазване
съгласно
прогнозите
ще бъдат
основният
фактор за
нарастване
на
свързаните със
застаряването
на
населението
разходи, които
допринасят
за 2 % от БВП,
като
прогнозираното
нарастване в
разходите за
здравеопазване
е второто
най-високо
сред всички
държави —
членки на ЕС.
Проблемите
се усещат
предимно в
болничната
помощ и
първичната
медицинска
помощ. През
декември 2013 г.
правителството
прие
Стратегическа
рамка за
здравеопазването
за периода 2014—2030
г., за да
подобри
разходната
ефективност.
Понастоящем
съгласно
стратегията
се изискват
подробни
планове за изпълнение.

(10)
Словакия
осъществи
напредък в
подобряването
на данъчната
дисциплина и
изпълнението
на плана за
действие за
борба с
данъчните
измами
напредва,
като приблизително
половината
от мерките по
него са приведени
в действие.
Вследствие
на това изглежда,
че
ефикасността
на
словашката
данъчна
система се е
подобрила,
въпреки че
нуждата за
консолидиране
на усилията и
засилване на
капацитета
на данъчната
администрация
за одит и
анализ
продължава
да съществува,
а
унифицирането
на
събирането
на данъци, мита
и
социаалноосигурителни
вноски изостава.
За да
продължи
банковата
консолидация,
благоприятстваща
растежа,
Словакия би
могла да
разчита
повече на
данъците,
които в
по-малка
степен
вредят на
растежа,
по-специално
на постоянното
имуществено
данъчно
облагане и
екологичното
данъчно
облагане. В
това отношение
не е
постигнат
напредък в
реформирането
на
постоянното
имуществено
данъчно облагане
и
обвързването
му с
пазарната
стойност на
имуществото.
Приходите от
този данък
остават
ниски и
непроменени
от 2000 г. През 2013 г.
правителството
предприе
мерки за
ограничаване
на голямото
несъответствие
в данъчната
тежест
спрямо
служителите
и самостоятелно
заетите лица,
но
значителната
разлика в
ефективните
данъчни
ставки спрямо
двете групи,
наблюдавана
през 2012 г.,
продължава
да
съществува.
(11)
Пазарът
на труда в
Словакия
продължава
да е изправен
пред редица
предизвикателства.
По-голямата
част от безработицата,
която
продължава
да е около 14 %, е дългосрочна,
което е
индикация за
структурния
характер на
проблема с
безработицата
в Словакия.
Словакия
постигна
известен
напредък в
посока
посока на
ограничаване
на данъчната
тежест върху
труда на
нископлатените
работници,
които
навлизат на
пазара на труда
след
дългосрочната
безработица,
но ефективността
на мерките
трябва да
бъде следена
и оценявана.
В други
области е
постигнат
ограничен
напредък,
по-специално
относно увеличаването
на
капацитета
на
обществените
служби по
заетостта да
предоставят
персонализирани
услуги и
относно
засилването на
връзката
между
мерките за
активизиране
и социалната
помощ. Що се
касае до
младежката
безработица,
обществените
служби по
заетостта имат
ограничен
капацитет за
ранна
интервенция,
за
адаптиране
на услугите
към профилите
на търсещите
работа лица и
за достигане
до нерегистрираните
младежи. Ето
защо е нужно
да се
предприемат
действия в
тези области
в съответствие
с целите на
гаранция за
младежта.
Необходими
са
по-целенасочени
мерки за
търсещите
работа лица,
които са в
най-неравностойно
положение,
включително
ромите, чието
равнище на
заетост
остава много
ниско. Липсата
на
достатъчно
заведения за
грижи за
деца, особено
за децата на
възраст под
три години,
затруднява
връщането на
майките на
пазара на
труда.
(12)
Ограничената
приложимост
на
образованието
на пазара на
труда възпрепятства
предлагането
на
квалифицирана
работна ръка.
Резултатите
на учениците,
преминаващи
задължително
образование,
са по-ниски
от средните
за ЕС и са се
понижили значително.
Публичните
разходи за
образованието
продължават
да бъдат
ниски въпреки
последните
увеличения в
заплатите на
учителите;
засилва се
началното
обучение на
учителите и се
укрепва
техният
практически
опит, но тези
усилия
трябва да
продължат.
Въпреки усилията
на
правителството
за
реформиране
на
професионалното
образование
и обучение и
за субсидиране
на работни
места за
млади хора, равнището
на
младежката
безработица продължава
да бъде едно
от
най-високите
в ЕС, а
преходът от
училище към
заетост
продължава
да е тежък.
Относително
ниският
процент на
ориентираните
към
професионална
реализация бакалавърски
програми и
недостатъчното
сътрудничество
с
работодателите
ограничават
значението
на висшето
образование
за пазара на
труда.
Подобряването
на качеството
на висшето
образование
и на сътрудничеството
между
предприятията
и образователните
институции
ще помогне
също за
повишаване
на капацитета
за иновации
на
икономиката
на Словакия.
Плановете,
залегнали в
стратегията
за интелигентна
специализация,
са стъпка в
правилната
посока, но
трябва да
бъдат
осъществени
ефективно.
Продължаващият
недостиг в
предоставянето
на
образование
и грижи с
добро качество
в ранна
детска
възраст
затруднява
образователните
постижения,
особено тези
на ромите. До
този момент
инициативите,
насочени към
подобряване
на
образователните
резултати на
ромските
ученици,
разчитат
прекомерно
на проекти,
съфинансирани
от ЕС.
(13)
В
енергийния
сектор
Словакия
постигна напредък
в
подготвителната
работа по
осигуряване
на повече
междусистемни
електро- и газопреносни
връзки със
съседните
държави;
въпреки това
все още са
необходими
мерки за
подобряване
на
функционирането
на словашкия
енергиен
пазар,
по-специално
за
подобряване
на прозрачността
на механизма
за
определяне на
тарифите.
Пакет от
мерки за подобряване
на
енергийната
ефективност
беше
предложен за финансиране
от ЕС през
новия
програмен период.
(14)
Продължаващата
реформата на
публичната администрация
ще подобри
насочеността
към клиента,
словашката
администрация
обаче
продължава
да показва
слаби
резултати по
отношение на
качеството и
ефективността.
Продължаващото
високо
текучество
на персонал,
свързано с
политическия
цикъл, заедно
със слабото
управление
на човешките
ресурси и
слабия
аналитичен
капацитет
възпрепятства
основаното
на факти
разработване
на политики.
Словакия
продължава
да показва
слаби резултати
по отношение
на
международните
индикатори за
корупция и е
постигнала
малък
напредък в подобряването
на
ефективността
и прозрачността
на своята
съдебна
система.
Качеството
на бизнес
средата в
Словакия се е
влошило, а
подкрепата
за бързо
разрастващи
се предприятия
е в
стагнация.
Словакия
реформира наскоро
правилата си
за
обществените
поръчки с цел
да подобри
прозрачността
и ефективността,
но тяхното
приложение
продължава
да е
предизвикателство
и
въздействието
на реформата
от 2013 г. в областта
на
обществените
поръчки продължава
да е
ограничено.
(15)
В рамките
на
европейския
семестър
Комисията направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Словакия. Тя
извърши
оценка на
програмата
за
стабилност и
на националната
програма за
реформи.
Комисията
взе предвид
не само
тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в
Словакия, но
и тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид необходимостта
от засилване
на цялостното
икономическо
управление
на Европейския
съюз чрез
принос на
равнището на
ЕС към бъдещите
национални
решения.
Препоръките
ѝ в
рамките на
европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1—6
по-долу.
(16)
С оглед
на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
стабилност
на Словакия,
като становището
му[8]
е изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(17)
В рамките
на
европейския
семестър
Комисията също
така извърши
анализ на
икономическата
политика на
еврозоната
като цяло.
Въз основа на
този анализ
Съветът
отправи
специфични
препоръки
към
държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото.
Словакия
следва също
така да
гарантира
цялостното и
навременно
изпълнение
на тези
препоръки.
ПРЕПОРЪЧВА
на Словакия
да
предприеме
следните
действия
през периода
2014—2015 г.:
1.           Да
засили, след
корекцията
на
прекомерния дефицит,
бюджетните
мерки за 2014 г. в
светлината
на появяващото
съгласно
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г
несъответствие
от 0,3 % от БВП по
отношение на
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж. Да
осигури през
2015 г. необходимата
корекция от
0,1 % от БВП,
насочена към постигане
на
средносрочната
цел, като
вземе
предвид
очакваните
неблагоприятни
икономически
условия. След
това да се
стреми, до
постигането
на
средносрочната
цел, към
годишна
структурна
корекция от
0,5 % от БВП като
показател. Да
засили допълнително
фискалната
рамка, като
въведе също
така
задължителни
и изпълними
тавани на разходите.
Да подобри
дългосрочната
устойчивост
на
публичните
финанси, като
увеличи
разходната
ефективност
на сектора на
здравеопазването,
по-специално
чрез рационализиране
на
болничните
грижи и на
управлението
и чрез
засилване на
първичната
медицинска
помощ.
2.           Да
подобри
ефикасността
на данъчната
администрация,
като засили
нейния
капацитет за
извършване
на одит,
оценка на
риска и събиране
на вземания.
Да обвърже
основата за данъчното
облагане на
недвижимите
имоти с
пазарната
стойност на
имота.
3.           Да
предприеме
по-ефективни
действия за
справяне с
дългосрочната
безработица
чрез мерки за
активизиране,
образование,
предлагащо
втори шанс, и
качествено
обучение, съобразено
с
индивидуалните
нужди. Да
увеличи
капацитета на
обществените
служби по
заетостта за
обработка на
случаите, за
предоставяне
на индивидуални
съвети и за
активизиране
на търсещите
работа лица и
да засили
връзката между
активизирането
и социалната
помощ. Да се
бори
ефективно с
младежката
безработицата
чрез
подобряване
на ранната
интервенция
в съответствие
с целите на
гаранцията
за младежта.
Да подобри
стимулите за
наемането на работа
на жените,
като подобри
осигуряването
на заведения
за грижи за
деца, особено
за децата на
възраст под
три години.
4.           Да
предприеме
мерки за
повишаване
на качеството
на
преподаването,
за да подобри
образователните
резултати. Да
засили
предоставянето
на
практическо
обучение в
предприятията,
що се отнася
до сферата на
професионалното
образование
и обучение.
Да адаптира мерките
за
акредитиране,
финансиране
и управление,
за да насърчи
създаването
на
ориентирани
към
професионална
реализация
бакалавърски
програми. Да
подобри
качеството и
приложимостта
на научната
база и да
изпълни планове
за
насърчаване
на ефективен
трансфер на
знания и
сътрудничество
между
академичните
среди,
сектора на
научните
изследвания
и бизнес
сектора. Да
предприеме
системни
мерки за
подобряване
на достъпа на
маргинализираните
общности,
включително
ромите, до
висококачествено
предучилищно
и училищно образование
и да
предприеме
стъпки да
увеличи
тяхното по-широко
участие в
професионалното
обучение и
висшето
образование.
5.           Да
засили
действията
за
осигуряване
на по-добро
функциониране
на
енергийния
пазар, в
частност
чрез
увеличаване
на публичната
прозрачност
на регулаторната
рамка и чрез
изследване
на определящите
фактори за
високите
такси за ползване
на
електрическата
мрежа, по
специално за
промишлените
клиенти.
Надграждайки
върху
постигнатия
досега
напредък, да
развие още
повече
междусистемните
връзки със
съседните
държави,
включително
с Украйна в
съответствие
с
Меморандума
за
разбирателство,
подписан
през април.
6.           Да
приеме мерки,
включително
като измени Закона
за
държавната
администрация,
за да увеличи
независимостта
на
публичната
администрация.
Да приеме
стратегия за
подобряване
на
управлението
на човешките
ресурси в
публичната
администрация.
Да ускори
усилията за
засилване на
аналитичния
капацитет в
ключови
министерства
с оглед на
приемане на
основани на
факти политики
и
подобряване
на
качеството
на оценката на
въздействието
от
политиките.
Да предприеме
действия за
борба срещу
корупцията и
да ускори
усилията за
подобряване
на ефикасността
и качеството
на съдебната
система. Да
въведе мерки
за
подобряване
на бизнес средата,
включително
за МСП. Да
засили усилията
за
подобряване
на
ефикасността
на обществените
поръчки.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               OВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               COM(2014) 426 final.
[3]               P7_TA(2014)0128
и P7_TA(2014)0129.
[4]               OВ L 140, 27.5.2013 г.,
стр. 11.
[5]               C(2013) 8011 final
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета.


title: Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Румъния за 2014 г.

text:
               29.7.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 247/109

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 8 юли 2014 година
   относно националната програма за реформи на Румъния за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Румъния за 2014 г.
   2014/C 247/21
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета по социална защита,
   като взе предвид становището на Комитета по икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)

               На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

               (4)

               На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Румъния за 2013 г. и даде становището си относно Конвергентната програма на Румъния за 2013 г. за периода 2012—2016 г.

               (5)

               На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. Комисията, въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, прие Доклад за механизма за предупреждение.

               (6)

               На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (7)

               На 6 май 2014 г. Румъния представи националната си програма за реформи за 2014 г., а на 5 май 2014 г.— Конвергентната си програма за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)

               На 22 октомври 2013 г. Съветът прие Решение 2013/531/ЕС (4) за предоставяне на средносрочна финансова помощ на Румъния в размер до 2 млрд. евро до септември 2015 г. Превантивната средносрочна финансова помощ за Румъния в рамките на механизма за финансова подкрепа на платежния баланс на държавите членки извън еврозоната бе счетена за целесъобразна предвид нестабилните капиталови потоци, които засягат по-специално нововъзникващите пазари, предвид рисковете за макроикономическия сценарий и оставащите слабости в банковия сектор. Въпреки че при сегашните пазарни условия Румъния не възнамерява да иска изплащането на транш от превантивната помощ, от последната може да се очаква да допринесе за укрепването на макроикономическата, бюджетната и финансовата стабилност и чрез реализиране на структурните реформи да увеличи устойчивостта и потенциала за растеж на икономиката. Меморандумът за разбирателство от 6 ноември 2013 г. и последващите допълнения към него, определящи условията, които трябва да бъдат изпълнени във връзка с превантивната помощ на ЕС, допълват и подкрепят специфичните за държавите препоръки в рамките на европейския семестър. Предоставянето на превантивната помощ от ЕС ще зависи от прилагането на всеобхватна програма за икономическа политика, която е с особен акцент върху структурните реформи и взема предвид специфичните за държавите препоръки, отнасящи се до административния капацитет, реформите на продуктовите пазари, бизнес средата, пазарите на труда, пенсиите, държавните предприятия и здравеопазването. Тази програма не освобождава правителството от цялостното изпълнение на всички специфични за държаватас препоръки. Действията по определяне на приоритетите на политиката и по прилагане и координация, необходими за изпълнението на Меморандума за разбирателство и специфичните за държавата препоръки, следва при приемането на приоритетни решения да бъдат извършвани по последователен начин.

               (9)

               Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция за 2014 г., е да се достигне средносрочната цел за структурен дефицит в размер на 1 % от БВП през 2015 г., което отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж, и след това да се запази съществуващото положение. През 2014 г. Румъния се ползва от допустимата във връзка със съвместно финансирани проекти възможност за временно отклонение от плана за корекции, насочени към постигане на средносрочната цел. Временното отклонение следва да бъде компенсирано през следващата година. В Конвергентната програма е предвидено стабилизиране на (преизчисленото) структурно салдо през 2014 г. и подобрение с 0,8 % от БВП през 2015 г. Прогнозира се разходите да нараснат с темпо, което е в съответствие с целевия показател за разходите през 2014 г. и 2015 г. Прогнозира се съотношението на дълга към БВП да достигне 40 % през 2015 г. и да намалее през периода 2016—2017 г. Като цяло бюджетната стратегия, заложена в Конвергентната програма, е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен. Като цяло той съответства на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Прогнозираният потенциален БВП, заложен в Конвергентната програма, обаче е малко по-висок предимно вследствие на по-оптимистичните перспективи за пазара на труда. Бюджетните планове за 2014 г. са изложени на низходящи рискове, свързани с контрола върху разходите и събираемостта на данъците, която е по-ниска от предвидената. Освен това за 2015 г. и след нея не са посочени все още мерките, стоящи в основата на предложения фискален план.
               Съгласно прогнозата на Комисията, въпреки малко влошаване на структурното салдо през 2014 г., Румъния спазва Пакта за стабилност и растеж през 2014 г., като се има предвид допустимото временно отклонение за съвместно финансирани проекти. През 2015 г. съществува риск от значително отклонение от изискваната структурна корекция, като се вземе предвид необходимото компенсиране на временното отклонение, допустимо за съвместно финансирани проекти. Освен това се прогнозира Румъния да се отклони от показателя за разходите през 2015 г. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, Съветът е на мнение, че Конвергентната програма носи рискове от значително отклонение от изискванията на предпазните мерки за 2015 г.

               (10)

               Данъчните измами и избягването на данъци в областта на ДДС, включително що се касае до трансграничните схеми, акцизите, социалноосигурителните вноски и подоходното облагане, продължават да бъдат значително предизвикателство. Осезаемият напредък в борбата с недекларирания труд е ограничен, същевременно ефективността на стратегията за спазване на данъчното законодателство е възпрепятствана от липсата на реалистични и обвързващи мерки по прилагането и от недостатъчната концентрация върху превенцията. Продължава осъществяването на реформа за повишаване на ефикасността на данъчната администрация; трансграничното административно сътрудничество, особено в областта на ДДС, продължава да бъде слабо. Данъчната тежест върху получаващите ниски и средни заплати продължава да е висока и насърчава недекларирания труд и заниженото деклариране на доходи. Известен напредък бе отбелязан в областта на екологичните данъци, тъй като системата за данъчно облагане на превозните средства бе подобрена, а акцизите върху горивата бяха увеличени и сега подлежат на автоматична индексация. Румъния е изправена пред дългосрочни рискове, свързани с устойчивостта, предимно вследствие на разходите, свързани със застаряването на населението. Съществува загриженост по отношение на устойчивостта и адекватността на пенсионната система поради ниското съотношение на заетите вносители на осигуровки спрямо хората, получаващи пенсии. Румъния предприе стъпки за изравняване на пенсионната възраст за мъжете и жените от 2035 г. нататък.

               (11)

               Неефикасното използване на ресурсите и слабото управление увеличават риска за фискалната устойчивост в сектора на здравеопазването. Широко разпространените неофициални плащания в сектора на общественото здравеопазване са допълнителна пречка пред достъпността, ефективността и качеството на системата. Реформите, насочени към подобряването на ефективността на сектора на здравеопазването и на неговата фискална устойчивост са започнали, но са необходими постоянни усилия. Някои от мерките се забавят и страдат от недостатъчно финансиране и от слабия капацитет на службите. Ограничаването на прекомерното използване на болничното лечение и засилването на първичните грижи и системите на препращане ще увеличат икономическата ефективност. Започнати са допълнителни реформи в системата на здравеопазването, насочени към подобряване на здравето на населението чрез насърчаване, наред с друго, на справедлив достъп до качествени здравни услуги.

               (12)

               Основни предизвикателства пред румънския пазар на труда продължават да бъдат високата неактивност, недостатъчното използване на потенциала от работна ръка и нуждата от повишаването на качеството и производителността на работната сила. Качеството на обществените услуги за търсене на работа и преквалификация е все още ниско, въпреки че са предприети мерки с малък обхват. Ограничените ресурси на публичната служба за заетост и липсата на измерване на резултатите от дейността ограничават ефикасното предоставяне на персонализирани услуги на търсещите работа и на работодателите и интеграцията на активните и пасивните политики на пазара на труда. Процентът на младежите в Румъния, които не са ангажирани с трудова дейност, образование или обучение, е висок и нараства (17,3 % през 2013 г.). Приемането на национална стратегия за активен живот на възрастните хора в подкрепа на повишаването на равнището на заетост на по-възрастните работници бе забавено и е насрочено за края на 2014 г.

               (13)

               Не съществуват прозрачни насоки относно определянето на минималната работна заплата, в което се включват социалните партньори, за да подкрепят заетостта и конкурентоспособността и за да защитят трудовите доходи по устойчив начин.

               (14)

               Реформата на образованието от 2011 г., с която бе установена дългосрочна програма за подобряване на качеството на образованието на всички нива, все още не функционира поради недостиг на финансови и човешки ресурси. След западането на професионалното образование и обучение през изминалите 20 години няколко реформи и пилотни проекти бяха започнати през последните години, но наличността на професионалното образование и обучение, неговото значение за пазара на труда и ангажиментът на предприятията към процеса на учене на работното място и към чиракуванията остават ограничени. Несъответствията между търсените и предлаганите умения сред завършилите висше образование продължават да съществуват, а връзката между предприятията и академичните среди остава слаба, доказателства за което са високото равнище на безработица и фактът, че много от завършилите университет лица са заети в професии, които не съответстват на тяхното обучение, или на работни места, които изискват по-ниска степен на квалификация. Участието в дейности по учене през целия живот продължава да бъде едно от най-ниските в Съюза. Процентът на преждевременно напускащите училище продължава да бъде един от най-високите в Съюза и понастоящем е по-висок от процента отпреди 2010 г., като особено засегнати са ромите. Заетостта при жените се възпрепятства от слабото предлагане и ограничения достъп до качествени детски заведения на приемливи цени, особено за децата на възраст от 0 до 3 години.

               (15)

               Намаляването на бедността продължава да бъде основно предизвикателство. Независимо че положението на заетостта е относително стабилно, брутните доходи на домакинствата намаляват и неравенството по отношение на доходите се увеличава. Семействата с деца са особено засегнати в това отношение. Бе отбелязан само ограничен напредък в ускоряването на прехода от институционални грижи към алтернативни грижи за децата, лишени от родителски грижи. Броят на хората с увреждания в големи институции за настаняване все още е висок, а общностните услуги в полза на хората с увреждания не са достатъчно развити. Ниската степен на въвеждане, обхват и адекватност на социалните помощи остава предизвикателство за тяхната ефективност по отношение на намаляването на бедността. Планираното за 2015 г. въвеждане на минимален доход за включване, съчетаващ съществуващите три вида социални помощи (гарантирания минимален доход, семейните надбавки и помощите за отопление) бе забавено. Изпълнението на националната стратегия за интегриране на ромите започна през 2012 г., но отделените средства за изпълнението на ключови планове за действие бяха недостатъчни и резултатите бяха скромни. Преработването на стратегията и изпълнението на преработените планове за действие са забавени.

               (16)

               Слабият капацитет на публичната администрация да разработва и прилага политики остава ключово предизвикателство за Румъния, като възпрепятства цялостното развитие на страната, бизнес средата и капацитета за публични инвестиции, а същевременно не позволява предоставянето на публични услуги с достатъчно качество. Структурните причини, които доведоха до ниския административен капацитет, бяха анализирани през 2013 г. Въз основа на този анализ в момента се изготвя стратегия за периода 2014—2020 г. относно укрепването на публичната администрация, която се очаква да бъде завършена до средата на 2014 г.

               (17)

               Въпреки отбелязания важен напредък процентът на усвояване на средства от ЕС продължава да бъде един от най-ниските в Съюза. Слабостта на системите за управление и контрол и на практиките в областта на обществените поръчки в продължение на дълъг период от време може да окаже отрицателно въздействие върху подготовката и изпълнението на следващото поколение програми. Стратегическото планиране и определянето на приоритетите на политиката на централно равнище на управление, както и определянето на приоритетите на политиката и многогодишното бюджетно планиране на равнището на ресорните министерства със значими инвестиционни портфейли продължава да бъде предизвикателство. Законодателството в областта на обществените поръчки не е стабилно и последователно. Институционалната структура, характеризираща се с множество участници и често припокриващи се отговорности, не разполага с възможност да преодолява недостатъците и да предоставя насоки на възлагащите органи. Корупция и конфликти на интереси продължават да бъдат причини за безпокойство за възлагащите органи. Очаква се до края на 2014 г. да започне да действа система за предварителна проверка за конфликти на интереси при процеса на възлагане на договори за обществени поръчки.

               (18)

               Ниското качество на подзаконовите нормативни актове и липсата на прозрачност и предвидимост на регулаторната рамка поставят пречки пред предприятията и гражданите. Процедурите за получаване на електричество и на разрешителни за строеж и за плащане на данъци все още са сложни. Допълнително предизвикателство пред бизнес средата в Румъния представлява неяснотата, свързана с правото на собственост върху земя, по-малко от 50 % от недвижимите имоти са вписани в системата на поземления регистър и само около 15 % от документите относно недвижима собственост са проверени и регистрирани по електронен път. Румъния постигна известен напредък в подобряването на качеството, независимостта и ефикасността на правосъдната система и в борбата срещу корупцията, но проблемите, свързани с правосъдната система продължават да предизвикват безпокойство за предприятията, търсещи ефективна правна защита. Съпротивата срещу приемането на етични норми и на мерки за борба с корупцията на политическо и административно равнище продължава да бъде силна.

               (19)

               Регулирането на цените на пазара за електроенергия за промишлени клиенти бе премахнато през 2013 г. и постепенното премахване на регулирането на цените на газта и електричеството е в ход. В тези сектори съществува сериозно предизвикателство по отношение на ефективността и прозрачността на управлението на държавните предприятия. Очаква се дерегулирането на цените на енергията да създаде стимули за засилване на енергийната ефективност, въпреки че са нужни конкретни мерки и ресурсни ангажименти за допълнително подобряване на енергийната ефективност в жилищния сектор, топлофикационния сектор, промишления сектор и в сектора на градския транспорт. Интеграцията на румънските пазари на електроенергия и газ в пазарите на ЕС остава непълна и продължават да съществуват съществени пречки пред създаването на трансгранични газови мрежи, което би допринесло за диверсификацията на доставките.

               (20)

               Недоразвитата основна транспортна инфраструктура продължава да бъде основна пречка пред растежа в Румъния. Голямото разрастване на парка с превозни средства и ниското качество на пътната инфраструктура поставят пречки за предприятията и икономиката. Лошата поддръжка на железопътната мрежа има вредни последици за безопасността и надеждността. Потенциалът на транспорта на товари по вътрешните водни пътища далеч не е оползотворен напълно, особено по река Дунав. Неефективното и непрозрачното управление на държавните предприятия в транспортния сектор възпрепятства развитието на мрежови инфраструктури.

               (21)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Румъния. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на Конвергентната програма. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Румъния, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—8 по-долу.

               (22)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 2 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Румъния да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

               1.

               Да изпълни програмата за финансова помощ на ЕС/МВФ, като вземе изцяло предвид политическите условия, включени в Меморандума за разбирателство от 6 ноември 2013 г. и последващите допълнения към него, които допълват и подкрепят изпълнението на настоящите специфични за държавата препоръки.

               2.

               Да изпълни бюджетната стратегия за 2014 г., да засили значително бюджетната консолидация, за да осигури постигане на средносрочната цел през 2015 г. в съответствие с ангажиментите съгласно програмата за помощ за платежния баланс и както е отразено в Конвергентната програма за 2014 г., по-специално като уточни конкретните действия, на които тя се основава, и да се придържа към средносрочната цел след нейното постигане. Да подобри събирането на данъци, като продължи да изпълнява всеобхватна стратегия за спазване на данъчното законодателство и засили усилията за намаляване на измамите с ДДС. Да се бори срещу недекларирания труд. Да намали данъчното бреме за получаващите ниски и средни заплати по неутрален за бюджета начин. Да завърши пенсионната реформа, започната през 2010 г. чрез изравняване на пенсионната възраст за мъжете и жените.

               3.

               Да ускори реформите в здравния сектор за увеличаване на неговата ефективност, качество и достъпност, включително за лицата в неравностойно положение и за отдалечените и изолирани общности. Да засили усилията за предотвратяване на неофициалните плащания, включително посредством подходящи системи за управление и контрол.

               4.

               Да засили активните мерки за пазара на труда и капацитета на Националната агенция по заетостта. Да обърне специално внимание на повишаването на активността на нерегистрираните в бюрата по труда младежи. Да засили мерките за насърчаване на пригодността за заетост на по-възрастните работници. Да установи, в консултация със социалните партньори, ясни правила относно определянето на минималната работна заплата, които да отчитат икономическите условия и условията на пазара на труда.

               5.

               Да повиши качеството и достъпа до професионално образование и обучение, чиракуване, висше образование и учене през целия живот и да ги адаптира към нуждите на пазара на труда. Да осигури по-добър достъп до образование и грижи в ранна детска възраст.

               6.

               С цел намаляване на бедността, да повиши ефикасността и ефективността на социалните трансфери, особено за децата, и да продължи реформата на социалното подпомагане, като засили връзките му с мерки за активизиране. Да увеличи усилията за прилагане на предвидените мерки в подкрепа на интеграцията на ромите на пазара на труда, да увеличи посещаването на училище и да ограничи преждевременното му напускане посредством партньорски подход и стабилен механизъм за мониторинг.

               7.

               Да увеличи усилията за засилване на капацитета на публичната администрация, по-специално чрез подобряване на ефикасността, управлението на човешките ресурси, инструментите за вземане на решения и координацията на различните равнища на управление и между тях и чрез повишаване на прозрачността, етиката и отчетността. Да ускори усвояването на средствата от ЕС, да засили системите за управление и контрол и да подобри капацитета за стратегическо планиране, включително неговия многогодишен бюджетен елемент. Да вземе мерки за отстраняване на трайните недостатъци в областта на обществените поръчки. Да продължава да подобрява качеството и ефикасността на съдебната система, да води борба срещу корупцията на всички равнища и да осигурява ефективно изпълнение на съдебните решения.

               8.

               Да насърчи конкуренцията и ефективността в енергийната и транспортната промишленост. Да ускори реформата на корпоративното управление на държавните предприятия в транспортния и енергийния сектор и да повиши тяхната ефективност. Да подобри и рационализира политиките за енергийна ефективност. Да подобри трансграничната интеграция на енергийните мрежи и приоритетно да създаде възможности за подаване на газ в обратна посока в междусистемните газопреносни връзки.

      Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

            За Съвета

            Председател

         P.C. PADOAN

      (1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки за 2014 г. (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (3)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 67.

      (4)  Решение 2013/531/ЕС на Съвета от 22 октомври 2013 година за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ от Съюза на Румъния (ОВ L 286, 29.10.2013 г., стр. 1).

      (5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: 2008/355/ЕО: Препоръка на Комисията от 5 декември 2007 година за възпроизвеждане на текста на член 20 от Договора за ЕО в паспортите (нотифицирано под номер C(2007) 5841)

text:
               6.5.2008

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 118/30

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА

   от 5 декември 2007 година
   за възпроизвеждане на текста на член 20 от Договора за ЕО в паспортите
   (нотифицирано под номер C(2007) 5841)
   (2008/355/ЕО)
   КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 211 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Член 20 от Договора за създаване на Европейската общност (наричан по-долу „член 20 от Договора за ЕО“) предоставя на гражданите на Съюза, намиращи се в трети държави, в които тяхната държава-членка няма представителство, правото на закрила от дипломатическите и консулските органи на всяка друга представлявана държава-членка при същите условия, като гражданите на тази държава. Това право се съдържа и в член 46 от Хартата за основните права на Европейския съюз.

               (2)

               Проучване на Евробарометър, публикувано през юли 2006 г., разкри, че мнозинството от гражданите на Съюза не знаят за член 20 от Договора за ЕО и за последствията от него. Само 23 % от анкетираните посочват, че са им известни възможностите, които предлага член 20 от Договора за ЕО. Става известно също и че половината от гражданите на Съюза предвиждат да пътуват до трета държава през следващите три години.

               (3)

               Идеята за възпроизвеждане на член 20 от Договора за ЕО в паспортите, за да бъдат информирани гражданите за своите права, е изразена за пръв път в доклада от 9 май 2006 г. на Мишел Барние, озаглавен „За европейски сили за гражданска защита: помощ за Европа“. На 15 юни 2006 г. председателството на Съюза приканва държавите-членки да разгледат възможността за възпроизвеждане на текста на член 20 от Договора за ЕО в паспортите, за да се гарантира по този начин, че гражданите на Съюза са добре осведомени за своите права (1).

               (4)

               На 28 ноември 2006 г. Комисията прие Зелена книга относно дипломатическата и консулската закрила на гражданите на Съюза в трети държави (2), в която се предлагат няколко възможни дейности за укрепване на закрилата на гражданите на Съюза. Предложено е да се препоръча на държавите-членки, като ефективен метод за информиране на гражданите за правата им, да отпечатат текста на член 20 от Договора за ЕО в паспортите. Предложението получава широка подкрепа от държавите-членки, гражданското общество и другите европейски институции (3)
                   (4). За да бъдат информирани гражданите за правото им на закрила от дипломатическите и консулските органи по член 20 от Договора за ЕО, се предлага също и създаването на уебсайт на ЕС за това право и включването на препратка към този уебсайт в националните паспорти.

               (5)

               Издаването на паспорти е от компетенцията на държавите-членки. С резолюция на представителите на правителствата на държавите-членки от 23 юни 1981 г. (5) беше въведен единен формат за паспортите. Освен това на равнище Общност са приети мерки относно стандартите за сигурност на паспортите. С цел борба срещу фалшифицирането с резолюция на представителите на правителствата на държавите-членки от 17 октомври 2000 г. (6) бяха въведени минимални стандарти за сигурност на паспортите. На 13 декември 2004 г. беше приет регламент на Съвета, който изисква от държавите-членки да въведат биометричните идентификатори в паспортите до 28 август 2006 г. и да започнат да съхраняват в тях допълнителни данни до 28 юни 2007 г. (7)

               (6)

               Текстът на член 20 от Договора за ЕО следва да бъде възпроизведен на официалния(те) език(ци) на държавата-членка, издаваща паспорта.

               (7)

               Би било достатъчно да се възпроизведе първото изречение от текста на член 20 от Договора за ЕО. Второто изречение се отнася до задължението на държавите-членки да започнат международни преговори за осигуряване на закрилата и не засяга пряко гражданите.

               (8)

               Комисията възнамерява да създаде уебсайт, посветен на консулската закрила, на който да бъде публикувана практическа информация, например актуализирани данни за контакт на представителствата на държавите-членки в трети държави. Би било полезно заедно с член 20 от Договора за ЕО в паспортите да се включи и препратка към този уебсайт.

               (9)

               За да се сведе до минимум административната тежест на държавите-членки, е целесъобразно да се препоръча държавите-членки да отпечатват член 20 от Договора за ЕО в новите паспорти, издавани след 1 юли 2009 г.

               (10)

               За да бъдат информирани гражданите, чиито паспорти се издадени без текста на член 20 от Договора за ЕО, следва да се препоръча поставянето на стикер на гърба на паспорта.

               (11)

               Възпроизвеждането на текста на член 20 от Договора за ЕО в паспортите ще повиши значително осведомеността на гражданите за правото им на закрила от дипломатическите и консулските органи и предполага ограничени разходи за държавите-членки,

         ПРЕПОРЪЧВА:

               1.

               държавите-членки да възпроизведат текста на първото изречение от член 20 от Договора за създаване на Европейската общност и да включат препратка към уебсайта на ЕС http://ec.europa.eu/consularprotection в паспортите, издавани след 1 юли 2009 г.,

               2.

               държавите-членки да осигурят стикер с информацията, посочена в точка 1, на притежателите на паспорти, издадени преди 1 юли 2009 г.,

               3.

               държавите-членки да уведомят Комисията 18 месеца след публикуването на настоящата препоръка в Официален вестник за действията, които са предприели в отговор на настоящата препоръка.

      Съставено в Брюксел на 5 декември 2007 година.

            За Комисията

         Franco FRATTINI

            Заместник-председател

      (1)  „Засилване на капацитета на Европейския съюз за реагиране при извънредни ситуации и кризи“, документ № 10551/06 на Съвета от 15.6.2006 г.

      (2)  COM(2006) 712 окончателен.

      (3)  Становище на Европейския парламент: A6-0454/2007.

      (4)  Становище на Европейския икономически и социален комитет: SOC/262 (CESE 425/2007).

      (5)  ОВ C 241, 19.9.1981 г., стр. 1.

      (6)  ОВ С 310, 28.10.2000 г., стр. 1.

      (7)  Регламент (ЕО) № 2252/2004 на Съвета от 13 декември 2004 г. относно стандартите за отличителните знаци за сигурност и биометричните данни в паспортите и документите за пътуване, издавани от държавите-членки (ОВ L 385, 29.12.2004 г., стр. 1).


title: Общи визови ограничения за руски длъжностни лица, замесени в случая със Сергей Магнитски Препоръка на Европейския парламент до Съвета от 23 октомври 2012 г. относно установяването на общи визови ограничения за руски длъжностни лица, замесени в случая със Сергей Магнитски (2012/2142(INI))

text:
               7.3.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               CE 68/13

         Вторник, 23 октомври 2012 г.Общи визови ограничения за руски длъжностни лица, замесени в случая със Сергей Магнитски
   P7_TA(2012)0369
   Препоръка на Европейския парламент до Съвета от 23 октомври 2012 г. относно установяването на общи визови ограничения за руски длъжностни лица, замесени в случая със Сергей Магнитски (2012/2142(INI))
   2014/C 68 E/02

      Европейският парламент,

               —

               като взе предвид член 215 от ДФЕС,

               —

               като взе предвид предложението за препоръка до Съвета, внесено от Guy Verhofstadt и Kristiina Ojuland от името на групата ALDE (B7-0196/2012),

               —

               като взе предвид своята резолюция от 17 февруари 2011 г. относно принципите на правовата държава в Русия (1),

               —

               като взе предвид своята резолюция от 16 декември 2010 г. относно годишния доклад за 2009 г. относно правата на човека по света и политиката на Европейския съюз в тази област (2),

               —

               като взе предвид своята резолюция от 14 декември 2011 г. относно предстоящата среща на високо равнище между ЕС и Русия на 15 декември 2011 г. и резултатите от изборите за Дума, произведени на 4 декември 2011 г. (3),

               —

               като взе предвид своята препоръка до Съвета от 2 февруари 2012 г. относно последователна политика по отношение на режимите, спрямо които ЕС прилага ограничителни мерки (4),

               —

               като взе предвид приемането от комисията по външни работи на американския Сенат на Закон за отговорност за спазването на принципите на правовата държава по повод случая Сергей Магнитски („Sergei Magnitsky Rule of Law Accountability Act“) на 26 юни 2012 г., имащ за цел налагането на визови забрани и замразяване на активите на руски длъжностни лица, за които се предполага, че са участвали в задържането, измъчването и смъртта на Сергей Магнитски,

               —

               като взе предвид проекта на резолюция, озаглавен „Принципи на правовата държава в Русия: случаят със Сергей Магнитски“, който беше представен на годишната сесия на Парламентарната асамблея на ОССЕ за 2012 г. и в който националните парламенти се призовават да предприемат действия за налагане на визови санкции и замразяване на активи,

               —

               като взе предвид член 121, параграф 3 от своя правилник,

               —

               като взе предвид доклада на комисията по външни работи (A7-0285/2012),

               А.

               като има предвид, че арестуването, условията на задържане и последвалата смърт в ареста на Сергей Магнитски съставляват добре документиран и съществен случай на неспазване на основните права на човека;

               Б.

               като има предвид, че продължаващото след смъртта на Сергей Магнитски наказателно преследване е нарушение на международните и националните закони и ясно показва недоброто функциониране на руската наказателноправна система;

               В.

               като има предвид, че Руската федерация като член на Съвета на Европа и на Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа се е ангажирала изцяло да спазва основните права и принципите на правовата държава и като има предвид, че Европейският съюз нееднократно е предлагал допълнителна помощ и експертни съвети, за да подпомогне Руската федерация да модернизира своя конституционен и правен ред и да се придържа към него;

               Г.

               като има предвид, че въпреки заключенията вследствие проведеното през 2011 г. разследване от Съвета по правата на човека към руския президент във връзка с незаконосъобразността на арестуването, задържането и отказването на достъп до правосъдие на Сергей Магнитски, разследванията са блокирани, а замесените длъжностни лица са освободени или дори разпределени да участват в посмъртното дело; като има предвид, че такива действия от страна на държавните органи показват политически обоснованото естество на наказателното преследване на Магнитски;

               Д.

               като има предвид, че Европейският съюз призова руските държавни органи многократно и под различна форма, от редовни консултации в областта на правата на човека до срещи на високо равнище, за провеждане на задълбочени независими разследвания в този конкретен и добре документиран случай, както и да се сложи край на настоящото положение на безнаказаност;

               Е.

               като има предвид, че случаят със Сергей Магнитски е един от многото, но най-известния и добре документиран случай на злоупотреба с власт от страна на руските правоприлагащи органи, сериозно нарушаващ принципите на правовата държава; като има предвид наличието на множество други съдебни дела, в които систематично се използва претекста за икономически престъпления и предполагаема корупция, за да се отстранят бизнес конкуренти или политически съперници;

               Ж.

               като има предвид, че визовите ограничения и други ограничителни мерки не са традиционни съдебни санкции сами по себе си, а съставляват политически сигнал пред широката общественост за загрижеността на ЕС и като такъв остават необходим и легитимен инструмент на външната политика;

               З.

               като има предвид, че санкциите на ЕС във връзка със случая Магнитски биха могли да подтикнат руските органи да положат нови и истински усилия, за да решат по-конкретно и убедително въпроса с принципите на правовата държава в Русия и настоящото положение на безнаказаност;

               И.

               като има предвид, че редица национални парламенти на държави – членки на ЕС като Нидерландия, Обединеното кралство, Швеция и Полша вече приеха резолюции, в които съответните правителства се призовават да въведат санкции във връзка със случая Магнитски, а няколко други национални парламенти като тези на Португалия, Франция, Испания и Латвия са в начална фаза на изготвяне на такива резолюции;

               1.

               Отправя следните препоръки до Съвета:

                           а)

                           да изготви общ за ЕС списък на длъжностните лица, отговорни за смъртта на Сергей Магнитски, за последвалото съдебно прикриване и за продължителния и неспиращ тормоз, упражняван върху майка му и вдовицата му;

                           б)

                           да наложи и въведе в действие визова забрана за целия ЕС за тези длъжностни лица и да замрази всички финансови активи, които те и най-близките им роднини евентуално притежават в Европейския съюз;

                           в)

                           да призове Русия да проведе надеждно и независимо разследване, обхващащо всички аспекти на този трагичен случай и да изправи всички виновни пред съд;

                           г)

                           да призове руските държавни органи да сложат край на широко разпространената корупция, да реформират съдебната система и да я приведат в съответствие с международните стандарти чрез създаването на независима, справедлива и прозрачна система, така че тя при никакви обстоятелства да не бъде използвана не по предназначение по политически причини;

                           д)

                           да повдигне по време на двустранните срещи с руските органи по по-целенасочен, решителен и ориентиран към постигането на резултати начин въпроса за сплашването и безнаказаността при дела с участието на защитници на правата на човека, журналисти и адвокати;

               2.

               Насърчава Съвета да заеме последователна и проактивна позиция по други сериозни нарушения на правата на човека в Русия въз основа на добре документирани, съвпадащи и независими източници и убедителни доказателства, както и да въведе сходни ограничителни мерки срещу нарушителите като крайна мярка;

               3.

               Подчертава, че ангажираността на руските държавни органи с основни ценности като принципите на правовата държава и спазването направата на човека и основните свободи остава основната предпоставка за отношенията ЕС-Русия и за развитието на стабилно и надеждно партньорство помежду им;

               4.

               Възлага на своя председател да предаде настоящата препоръка на Съвета и, за сведение, на Комисията, на държавите членки, както и на руската Държавна дума и на правителството на Руската федерация.

      (1)  ОВ C 188 E, 28.6.2012 г., стр. 37.

      (2)  ОВ C 169 E, 15.6.2012 г., стр. 81.

      (3)  Приети текстове, P7_TA(2011)0575.

      (4)  Приети текстове, P7_TA(2012)0018.


title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Хърватия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Хърватия за 2015 г.

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 272/56

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно националната програма за реформи на Хърватия за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на Хърватия за 2015 г.
   (2015/C 272/15)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта (3). Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политиките си по заетостта.

               (3)

               На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Хърватия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната конвергентна програма на Хърватия за 2014 г.

               (4)

               На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който посочи, че Хърватия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на отговорната фискална консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)

               На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Хърватия. В доклада се оценява напредъкът в изпълнението на специфичните за Хърватия препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Хърватия са налице прекомерни макроикономически дисбаланси, които налагат решителни политически действия и специфичен мониторинг. По-специално в условията на нисък растеж, забавено преструктуриране на предприятията и незначителна ефективност на заетостта е налице съществено увеличаване на рисковете, свързани с ниската конкурентоспособност, високите външни задължения и нарастващия държавен дълг в съчетание със слабо управление от страна на публичния сектор.

               (7)

               През март 2015 г. след публикуването на доклада за страната хърватските органи започнаха диалог със службите на Комисията относно реформите, които са най-необходими за преодоляване на прекомерните макроикономически дисбаланси. Органите подходиха към диалога по конструктивен начин и обявиха редица подходящи мерки, включително намаляване на парафискалните такси през 2016 г. и 2017 г., рационализиране на системата на държавните агенции и регионалните звена на централната държавна администрация, стимулиране на доброволното сливане на местните административни единици, намаляване на правната несигурност и укрепване на Държавната служба за одит. Подробно бяха формулирани планове за реформи в редица други области, като например намаляване на административната тежест за предприятията и подобряване на управлението на държавните предприятия. Въпреки това равнището на амбиция остава под очакванията в редица области, по-специално по отношение на затягането на правилата за ранно пенсиониране и публикуването и прилагането на изводите от прегледа на разходите, въпреки че бяха представени някои допълнителни мерки, които частично компенсират недостига.

               (8)

               Спрямо Хърватия понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята конвергентна програма за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2017 г., което не е в съответствие с препоръчания от Съвета краен срок — 2016 г. Правителството планира постепенното намаляване на номиналния дефицит до 5,0 % от БВП през 2015 г., 3,9 % през 2016 г. и допълнително до 2,7 % от БВП през 2017 г. Според конвергентната програма съотношението на дълга към БВП се очаква да се увеличи до 92,5 % през 2017 г. и като цяло да се стабилизира на 92,4 % от БВП през 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози изглежда леко оптимистичен, тъй като растежът е съпоставим, а усилието за консолидация, на което се основава, е по-високо в конвергентната програма, отколкото в прогнозата на Комисията. Мерките за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2015 г. нататък са описани само частично. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. навременно и трайно коригиране на прекомерния бюджетен дефицит до 2016 г. не се очаква. Въз основа на размера на предприетите дискреционни мерки фискалното усилие през 2014 г. е в съответствие с препоръката на Съвета. Това важи и при стойностите с натрупване за 2014 г. и 2015 г. въпреки прогнозирания недостиг през 2015 г. Въпреки това (коригираното) изменение в структурното салдо за периода 2014—2015 г. е по-ниско от препоръчаната стойност. През 2016 г. фискалното усилие е по-ниско от посоченото в препоръката на Съвета. Поради това ще са необходими допълнителни структурни мерки. Въз основа на своята оценка на конвергентната програма и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Хърватия да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)

               На 23 април 2015 г. Хърватия представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. — своята конвергентна програма за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (10)

               Хърватия в момента преразглежда своите разходи с оглед постигането на ефективност, по-специално на разходите за работни заплати, социално осигуряване и субсидии и осигуряването на достатъчен фискален капацитет, за да се даде приоритет на насърчаващи растежа разходи и инвестиции. Приходите на Хърватия от постоянните данъци върху недвижимото имущество като дял от БВП са сред най-ниските в Съюза. През последната година бяха предприети стъпки за подобряване на спазването на данъчното законодателство, включително мерки за борба с измамите с ДДС, и сега са необходими действия. Фискалната рамка на Хърватия бе подпомогната от неотдавнашните реформи, но все още са налице значителни предизвикателства. Слабостите по отношение на ефективния контрол на разходите и последователното прилагане на бюджетните ограничения оказват отрицателно въздействие върху фискалната политика и одитните констатации. Бързо увеличаващият се публичен дълг налага много по-активен подход към управлението на публичния дълг.

               (11)

               Пенсионната система страда от голям брой ранно пенсионирани лица, прекалено щедра система за ранно пенсиониране за някои професии и многобройни специални пенсионни схеми. Ранното напускане на пазара на труда е улеснено от сравнително ниските намаления на пенсиите или изобщо липсата на намаления за определени работници. Разликата между минималната възраст за ранно пенсиониране и законоустановената пенсионна възраст също е голяма в сравнение със средната стойност за ЕС, която е под три години. Освен това системата е силно фрагментирана, което свива разходите за нормалните пенсии. В резултат съотношението на ползите в пенсионната система е по-ниско отколкото в повечето държави членки, въпреки че разходите са сравними. Що се отнася до сектора на здравеопазването, периодично просрочените задължения продължават да пораждат фискални рискове. Предприети са мерки за рационализиране на финансирането на болниците, но съществуват рискове за изпълнението. Десетпроцентното увеличение на бюджета покрива само частично нуждите от финансиране, като ще трябва да се направят допълнителни икономии по отношение на ефективността, за да се гарантира пълното премахване на просрочените задължения до 2017 г.

               (12)

               Ограниченото адаптиране на заплатите в периода след кризата изостри отрицателното въздействие върху заетостта. Комплексният анализ на определянето на заплатите и практиките за това определяне, завършен през 2014 г., разкри, че системата не е гъвкава, за да се адаптира към промените в макроикономическата среда. Конкретните слабости са свързани с големи различия между частния и публичния сектор, включително в държавните предприятия, разширяване на колективните трудови договори, така че в тях се включват лица, които не са ги подписали, и трудностите, свързани с прекратяването на остарелите споразумения. Анализът трябва да бъде последван от конкретни действия на политиката. Също така е важно да се наблюдават последиците от реформата на пазара на труда от 2013—2014 г.

               (13)

               Работната сила е неблагоприятно засегната от бързото застаряване на населението, съчетано с ниски равнища на активност, по-специално за младите хора и работниците над 50-годишна възраст. Въпреки разширяването на обхвата на активните политики на пазара на труда и на разходите за тях техният ефект остава недостатъчен по отношение на дългосрочно безработните, по-възрастните работници и младите хора, които са никъде неработещи, неучещи и необучаващи се. Делът на лицата със завършено висше образование е сред най-ниските в Съюза. Несъответствията между търсените и предлаганите умения и слабостите в системата на образованието и обучението имат възпиращо действие за завършването на висше образование. Размерът на сивата икономика продължава да е трайно предизвикателство и води до широко разпространение на недеклариран труд. Мерките, които бяха определени в края на 2014 г. от комисията за борба срещу недекларирания труд, сега трябва да бъдат изпълнени. Понастоящем съществуват над 80 различни социални надбавки и програми. Консолидирането на обезщетенията е започнало, но са необходими допълнителни усилия за реформа през 2015 г. за подобряване на обхвата и адекватността на обезщетенията.

               (14)

               Разпределението на правомощията между националното и местното равнище е сложно и разпокъсано, което подкопава управлението на публичните финанси и ефективните публични разходи. Сегашното разпределение на функциите и административните слабости на местните органи пряко засягат редица области, като например събирането на данъци, предоставянето на социални обезщетения, управлението на европейските структурни фондове и Инвестиционния фонд, обществените поръчки и предоставянето на публични услуги. Като краткосрочна мярка органите възнамеряват да установят механизми, които да насърчават доброволното сливане или координиране на административните единици. В централната държавна администрация бяха предложени реформа и рационализация на системата на държавните агенции въз основа на анализ, завършен през 2014 г.

               (15)

               Стопанската среда в Хърватия страда от големи институционални слабости, включително законодателна нестабилност, слаб контрол на качеството на законодателството, високи разходи за постигане на съответствие, дискриминационни практики и прекомерни бариери за доставчиците на услуги, голяма административна тежест и множество парафискални такси, ниска степен на прозрачност и предвидимост в работата на административните органи, по-специално на местно равнище, неравномерно развити електронни комуникационни канали и дълги съдебни производства, по-специално в търговските съдилища, където е необходимо да се усъвършенства управлението на съдебните дела. Новата стратегия за борба с корупцията няма насоченост и не е достатъчно подробна; необходимо е това да бъде уредено посредством план за действие за нейното изпълнение.

               (16)

               Надзорът на публичните предприятия е непълен по отношение на дружествата, установени на местно равнище, и дъщерните дружества на големи публични предприятия. Органите планират да намалят броя на „стратегическите“ дружества, както и да ускорят програмата за приватизация. Нужен е по-нататъшен напредък по отношение на качеството на управлението, включително чрез укрепване и хармонизиране на наблюдението в различни държавни предприятия. Назначаването на членовете на надзорния съвет се характеризира с липса на прозрачност и изискванията за компетентност са относително слаби, което възпрепятства доброто управление на публичната собственост.

               (17)

               Да се въведе ефикасна и прозрачна рамка за ранно оздравяване и несъстоятелност е ключова предпоставка за облекчаване на значителната задлъжнялост, на която са подложени хърватските предприятия, и за насърчаване на култура на ранно преструктуриране и „втори шанс“. Оценката на законодателството относно процедурите, предшестващи производството по несъстоятелност, показва, че предварителната ефективност на настоящата законодателна рамка е сред най-ниските в Съюза. Реформа на нормативната уредба за обявяване в несъстоятелност вече е започнала, като парламентарното приемане е планирано през първата половина на 2015 г. Хърватската банка за възстановяване и развитие би могла да играе решаваща роля за възстановяването на Хърватия. Тя е пряко изложена на кредитен риск, който би могъл да повлияе на публичните финанси. Важно е тя да бъде поставена под финансов надзор и силно корпоративно управление. Има също така възможности за подобряване на структурата и прозрачността на нейните разпоредби за управление на отчетността. След появата на валутен и породен от валутата кредитен риск е необходимо дългосрочно решение, което да бъде пропорционално и справедливо, да има солидно правно основание и да акцентира върху подпомагането на повечето изпитващи затруднения заемополучатели.

               (18)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Хърватия и го публикува в доклада за страната от 2015 г. Тя оцени също конвергентната програма и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Хърватия, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Хърватия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу.

               (19)

               В светлината на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма на Хърватия и неговото мнение (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (20)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени в препоръки 1—6 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Хърватия да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.

               Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит до 2016 г., като предприеме необходимите мерки през 2015 г. и укрепи бюджетната стратегия за 2016 г. Да публикува и приложи констатациите от прегледа на разходите. Да подобри контрола върху разходите на централно и местно равнище, в частност чрез създаване на механизъм за санкциониране на субектите, които нарушават бюджетните ограничения. Да приеме закон за фискалната отговорност и да укрепи капацитета и ролята на Държавната служба за одит. Да въведе постоянен данък върху недвижимото имущество и да подобри спазването на разпоредбите за ДДС. Да укрепи управлението на публичния дълг, по-специално чрез ежегодно публикуване на стратегия за управление на дълга и осигуряване на съответни ресурси.

               2.

               Да предотвратява ранното пенсиониране чрез увеличаване на санкциите за ранно напускане на пазара на труда. Да подобри адекватността и ефективността на пенсионните разходи чрез стесняване на определението за вредни и опасни професии. Да се справи с фискалните рискове в сектора на здравеопазването.

               3.

               Да преодолее слабостите в рамката за определяне на заплатите, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, за да се насърчи привеждането в съответствие на заплатите с производителността и макроикономическите условия. Да засили стимулите за безработните и неактивните лица да започнат платена трудова заетост. Въз основа на прегледа за 2014 г. да проведе реформата в системата за социална закрила и допълнително да консолидира социалните обезщетения чрез по-добро насочване и премахване на припокриването.

               4.

               Да намали степента на фрагментация и припокриване между нивата на управление на централно и местно равнище, като представи нов модел за функционално разпределение на правомощията и чрез рационализиране на системата на държавните агенции. Да повиши прозрачността и отчетността в публичния сектор, по-специално по отношение на назначаването на ръководни кадри и изискванията за компетентност. Да постигне напредък по включването на миноритарни пакети от акции на публични дружества и по приватизационните сделки.

               5.

               Да намали значително парафискалните такси и да отстрани прекомерните бариери пред доставчиците на услуги. Да определи и изпълни мерки за подобряване на ефикасността и качеството на съдебната система, по-специално на търговски съдилища.

               6.

               Да засили рамките за процедурите преди и по време на производството по несъстоятелност на предприятията, с цел да се улесни преструктурирането на дълга и да се въведе процедура за лична несъстоятелност. Да увеличи капацитета на финансовия сектор в подкрепа на възстановяването с оглед на предизвикателствата, породени от високите необслужвани корпоративни заеми и ипотечни заеми в чуждестранна валута и слабите управленски практики в някои институции.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Хърватия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 50).

      (5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Европейската централна банка от 14 юли 2016 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Eesti Pank (ЕЦБ/2016/20)

text:
               22.7.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 266/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 14 юли 2016 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Eesti Pank
   (ЕЦБ/2016/20)
   (2016/C 266/01)
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица е еврото, се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               Мандатът на настоящите външни одитори на Eesti Pank, AS Deloitte Audit Eesti, изтече след одита за финансовата 2015 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2016 година.

               (3)

               Eesti Pank избра KPMG Baltics OÜ за свой външен одитор за финансовите години от 2016 до 2020,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Препоръчва се назначаването на KPMG Baltics OÜ за външен одитор на Eesti Pank за финансовите години от 2016 до 2020.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 14 юли 2016 година.

            Председател на ЕЦБ

         Mario DRAGHI