title: Препоръка на Съвета от 14 юли 2015 година относно националната програма за реформи на Франция за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Франция за 2015 г.

text:
               18.8.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 272/51

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 14 юли 2015 година
   относно националната програма за реформи на Франция за 2015 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Франция за 2015 г.
   (2015/C 272/14)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 14 юли 2015 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза, а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки в сферата на заетостта (3). Взети заедно, двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)

               На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Франция за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Франция за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията представи становището си по проекта за бюджетен план на Франция за 2015 г.

               (4)

               На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден на основание Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Франция беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, засилване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)

               На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Франция. В него бе оценен напредъкът на Франция в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът включва също резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията води до направеното от нея заключение, че във Франция са налице прекомерни макроикономически дисбаланси, които налагат решителни политически действия и специално наблюдение. По специално, в условията на нисък растеж и ниска инфлация, съчетани със слаба рентабилност на дружествата, и предвид недостатъчната политическа реакция до този момент е налице съществено нарастване на рисковете, произтичащи от разходната и неразходната конкурентоспособност, както и от високата задлъжнялост — по-специално държавния дълг — която продължава да се покачва. От огромно значение е да се предприемат действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за френската икономика и — предвид нейния мащаб — за икономическия и паричен съюз в по-широк план.

               (7)

               На 30 април 2015 г. Франция представи своята национална програма за реформи за 2015 г. и своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат взети предвид взаимовръзките между тях.

               (8)

               Спрямо Франция понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2017 г., в съответствие с препоръката на Съвета от 10 март 2015 г., и да постигне средносрочната цел за структурен дефицит в размер на 0,4 % от БВП до 2018 г. (6). Въпреки плановете на правителството да спази целите за номиналния дефицит, определени от Съвета, структурната корекция (7), планирана за периода 2015—2017 г., е под препоръчаното равнище. В програмата си за стабилност за 2015 г. правителството очаква съотношението на държавния дълг към БВП да достигне 97 % през 2016 г., преди да спадне на 95,5 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. На 10 юни 2015 г. Франция представи доклад за предприетите действия, който съдържаше допълнителна информация за планираните през периода 2015—2017 г. мерки. След като направи оценка на доклада, на 1 юли 2015 г. Комисията публикува съобщение, в което посочи, че процедурата при прекомерен дефицит трябва да бъде временно прекратена. Като се има предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., която бе актуализирана, за да се вземе под внимание представеният от Франция доклад за предприетите действия, се очаква целта на номиналния дефицит за 2015 г. да бъде 3,8 % от БВП, с което се спазва целта от 4 % от БВП, определена от Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Въпреки това, очакваната за тази година структурна корекция ще е под препоръчаната от Съвета. По отношение на 2016 г., като се взема предвид допълнителната информация в доклада на Франция за предприетите действия, актуализираната прогноза на Комисията е, че номиналният дефицит ще достигне 3,4 % от БВП, което съответства на препоръчаното целево равнище. Очаква се обаче препоръчаната от Съвета фискална консолидация да не бъде постигната. В препоръката на Съвета от 10 март 2015 г. се настоява за оценка на планираните за 2016 г. и 2017 г. основни мерки, каквато не беше включена в доклада за предприетите действия.
               И накрая, законът за програмиране на публичните финанси не беше актуализиран, както беше препоръчано от Съвета. Като цяло, прилаганата от Франция стратегия за консолидиране разчита основно на подобряване на цикличните условия и поддържане на среда с ниски лихвени проценти и следователно е изложена на рискове. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. и съобщението на Комисията от 1 юли 2015 г. Съветът смята, че в общи линии Франция спазва разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. За да се гарантира обаче трайна корекция на прекомерния дефицит до определения срок, бюджетната стратегия ще трябва да се укрепи и допълни от цялостни и амбициозни структурни реформи.

               (9)

               От решаващо значение ще бъде да се засилят прегледите на разходите и да се набележат обширни области за съкращения на разходите, така че те да могат да доведат до очакваните резултати. Франция следва да се погрижи при целите за намаляване на разходите да се взема под внимание почти нулевата инфлация. Същевременно икономиите, произтичащи от по-малките от очакваните разходи за държавния дълг в резултат на по-ниските лихвени проценти, следва да бъдат насочени към намаляване на дефицита. Наред с това, не може да се постигнат значителни краткосрочни икономии без сериозно да се забави нарастването на разходите за социално осигуряване, които през 2014 г. са представлявали 26 % от БВП, т.е. почти половината от общите разходи за публичния сектор. За периода 2015—2017 г. са планирани икономии от разходите за здравеопазване в размер на 11 милиарда евро, но са необходими допълнителни усилия за ограничаване на увеличаването на разходите в тази област. Възможно е по-специално да се приложат политики за допълнително ограничаване на разходите в областта на лекарствените цени и болничните разходи. До 2020 г. пенсионната система ще продължи да бъде изправена пред дефицити и предишните пенсионни реформи няма да са достатъчни за тяхното премахване. В частност, схемите за държавните служители и за работещите в дружествата, контролирани от държавата, продължават да тежат върху цялостния пенсионен дефицит. Освен това, макроикономическата ситуация оказва голямо въздействие върху устойчивостта на пенсионната система, и по-специално върху ситуацията при схемите за допълнително пенсионно осигуряване. Необходими са решителни действия, за да се възстанови финансовата стабилност на системата за допълнително пенсионно осигуряване.

               (10)

               Франция е предприела реформа на местната администрация, с която се цели повишаване на ефикасността на системата. Тя следва да продължи да прилага планираното намаляване на безвъзмездните средства, предоставяни от централното държавно управление, и да засили контрола върху разходите на органите за местно самоуправление като въведе таван за годишния ръст на данъчните приходи на въпросните органи, вземайки предвид съществуващите тавани за редица местни данъци. Необходими са също действия за овладяване на повишаването на административните разходи на местните власти.

               (11)

               Предприети са политически мерки за намаляване на разходите за труд и за подобряване на маржовете за печалба на дружествата, по-конкретно чрез отпускане на данъчния кредит за конкурентоспособност и заетост в размер на 20 милиарда евро и чрез допълнително намаляване с 10 милиарда евро на социалноосигурителните вноски за сметка на работодателите, планирано в рамките на Пакта за отговорност и солидарност. Тези две мерки представляват 1,5 % от БВП и следва да допринесат за намаляване на разликата в данъчното облагане на труда между Франция и средното равнище за еврозоната. Прилагането на тези мерки следва да продължи през 2016 г., но като се има предвид високата им цена за държавния бюджет, е важно да се оцени тяхната ефективност от гледна точка на дружествата. При тази оценка следва да се обърне особено внимание на липсата на гъвкавост, отразяваща се върху пазара на труда и продуктовия пазар, и особено на тази, засягаща заплатите. Разходите за труд при минимална работна заплата остават високи в сравнение с другите държави членки. Минималната работна заплата следва да се развива по начин, благоприятстващ в по-голяма степен конкурентоспособността и създаването на работни места. Освен това, в контекста на ниска инфлация автоматичното ѝ индексиране може да доведе до повишаване на заплатите, надхвърлящо необходимото за запазването на покупателната способност.

               (12)

               Франция следва да предприеме решителни действия за премахване на регулаторните прагове, съдържащи се в нормативната уредба в областта на трудовото право и счетоводството, които ограничават растежа на френските дружества, и по-специално на МСП. Като цяло, съществуват възможности за повишаване на конкуренцията в сектора на услугите, по-специално в сектора на професионалните услуги, търговията на дребно и мрежовите индустрии. Редица нормативни актове и тарифи, отнасящи се за регулираните професии, ограничават икономическата дейност. Чрез новия закон за икономическия растеж, стопанската дейност и равните икономически възможности бяха предприети нови мерки за повишаване на конкуренцията сред юридическите професии и тяхното прилагане ще бъде от решаващо значение, за да се гарантира, че пречките са действително премахнати. Франция следва също така да предприеме действия за премахване на пречките в други сектори, по-специално в сектора на здравеопазването. Принципът за изчерпателно изброяване — numerus clausus — по отношение на достъпа до професиите в областта на здравеопазването все още пречи на достъпа до услугите и може да бъде преразгледан, без да се излагат на риск качеството и безопасността.

               (13)

               През 2014 г. съотношението между данъците и БВП беше 45,8 % — едно от най-високите в Съюза. Данъчните ставки при корпоративното данъчно облагане са високи и влияят отрицателно върху инвестициите на френските дружества. Реалната данъчна ставка, заплащана от дружествата, възлиза средно на 38,3 %, което е едно от най-високите нива в Съюза. В допълнение към текущото постепенно премахване на допълнителния данък „солидарност“ върху дружествата и намаляването на законоустановената ставка на 28 % през 2020 г., Франция следва да увеличи усилията си в краткосрочен план с цел постигане на корпоративно облагане, благоприятстващо растежа и инвестициите. Необходими са усилия за опростяване на данъчната система чрез премахване на неефикасните данъци. Установено бе, че има над 100 данъка, които носят малко или никакви приходи, и тяхното премахване би могло да опрости процедурите за дружествата и домакинствата.

               (14)

               През 2014 г. равнището на безработицата във Франция остана високо, а дългосрочната безработица се задълбочи, което е отражение на слабия икономически растеж. Общото равнище на безработицата беше 10,2 %, в сравнение с 10,3 % през 2013 г. и 7,5 % през 2008 г., като тя засяга особено силно младите хора, по-възрастните работници и нискоквалифицираните работници. Франция е засегната от сегментация на пазара на труда, която се характеризира с все по-голям брой временни трудови договори при назначаване на работници и служители. Целенасочените усилия за намаляване на степента на сегментиране, по-специално чрез по-високи социалноосигурителни вноски за много краткосрочните договори, не са успели да променят тази тенденция. Преразглеждането на нормативната уредба за трудовите договори би могло да спомогне за намаляване на сегментацията. Наскоро проведените реформи са създали само ограничени възможности за работодателите да се отклоняват от браншовите споразумения чрез споразумения на дружествено равнище. Това ограничава способността на предприятията да адаптират работната сила според нуждите си. На отраслите и предприятията е предоставена възможност да определят гъвкаво, за всеки отделен случай и след преговори със социалните партньори при какви условия работното време следва да се отклони от законоустановените 35 часа седмично, като това обаче е свързано със съществени последици по отношение на разходите. Законът, с който бяха създадени т.нар. accords de maintien de l'emploi, не доведе до очакваните резултати. Много малко дружества са се възползвали от новите разпоредби, позволяващи постигане на споразумения в рамките на предприятието с цел да се повиши гъвкавостта на условията на труд. Тази схема следва да бъде преразгледана, за да се предоставят повече възможности на дружествата да адаптират заплащането и работното време спрямо икономическото си положение.

               (15)

               Продължителното влошаване на ситуацията на пазара на труда се е отразило върху системата за обезщетения при безработица, поставяйки под въпрос устойчивостта на модела. Новото споразумение относно системата за обезщетения при безработица, което е в сила от 1 юли 2014 г., е недостатъчно за намаляване на дефицита. Очаква се различните мерки, които бяха въведени, да доведат до икономии в размер на 0,3 милиарда евро през 2014 г. и още 0,8 милиарда евро през 2015 г. При все това, прогнозите все още са за нарастване на дефицита на системата от 3,9 милиарда евро през 2014 г. на 4,4 милиарда евро през 2015 г., което ще доведе до допълнително нарастване на дълга на системата до 25,9 милиарда евро. Необходими са структурни мерки, за да се гарантира жизнеспособността на системата. По-специално, условията за допустимост, структурата за постепенно намаляване на обезщетенията и коефициентите за заместване на работниците с най-високи възнаграждения следва да се преразгледат от социалните партньори, отговарящи за управлението на системата.

               (16)

               В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Франция и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Франция през предишните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика във Франция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза, което да се осъществи чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

               (17)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Франция, като становището (8) му е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (18)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—6 по-долу.

               (19)

               В контекста на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (9). Като държава, чиято парична единица е еврото, Франция следва да гарантира също пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

         ПРЕПОРЪЧВА на Франция да предприеме следните действия през 2015 и 2016 г.:

               1.

               Да гарантира предприемането на ефективни действия съгласно процедурата при прекомерен дефицит, както и извършването на трайна корекция на прекомерния дефицит до 2017 г., посредством подобряване на бюджетната стратегия, като се вземат необходимите мерки за всички години и като се използват всички извънредни приходи за намаляване на дефицита и дълга. Да посочи съкращенията на разходите, предвидени за тези години, и да предостави независима оценка на въздействието на ключовите мерки.

               2.

               Да увеличи усилията за осигуряване на ефективността на прегледите на разходите, да продължи оценките на публичните политики и да определи възможностите за икономии във всички подсектори на държавното управление, включително социалното осигуряване и местното самоуправление. Да предприеме мерки за ограничаване на увеличаването на административните разходи на местните власти. Да предприеме допълнителни мерки за привеждане на пенсионната система в равновесие, по-специално като гарантира до март 2016 г., че финансовото положение на системите за допълнително пенсионно осигуряване е устойчиво в дългосрочен план.

               3.

               Да гарантира поддържане на намалените разходи за труд, дължащи се на данъчния кредит за конкурентоспособността и заетостта и на пакта за отговорност и солидарност, по-специално посредством прилагането им през 2016 г. съгласно предвиденото. Да изготви оценка за ефективността на тези схеми в контекста на липса на гъвкавост на пазара на труда и на стоковия пазар. След консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, да проведе реформа на процеса на определяне на заплатите, за да се гарантира, че те се променят в съответствие с производителността. Да гарантира, че промените в размера на минималната заплата съответстват на целите за насърчаване на заетостта и конкурентоспособността.

               4.

               До края на 2015 г. да намали регулаторните препятствия пред растежа на дружествата, по-специално чрез преглед на критериите, основани на тяхната големина, в нормативните актове, за да се избегнат праговите ефекти. Да премахне ограниченията за достъпа до регулираните професии и тяхното упражняване, извън юридическите професии, и по-специално по отношение на професиите в областта на здравеопазването — считано от 2015 г.

               5.

               Да опрости и подобри ефикасността на данъчната система, по-специално чрез премахване на неефикасните данъчни разходи. С цел насърчаване на инвестициите, да предприеме действия за намаляване на данъците върху производството и на законоустановената ставка на корпоративния подоходен данък, като същевременно разшири данъчната основа по отношение на потреблението. Да вземе мерки, считано от 2015 г., за премахване на неефикасните данъци, носещи малко или никакви приходи.

               6.

               Да извърши реформа на трудовото законодателство, за да създаде повече стимули за работодателите да наемат работна ръка на безсрочни договори. Да улесни въвеждането, на равнище дружество и на браншово равнище, на дерогации от общите разпоредби, по-специално по отношение на работното време. Да измени до края на 2015 г. закона за създаване на accords de maintien de l'emploi с цел да се увеличи ползването на предоставяните от него възможности от страна на дружествата. След консултации със социалните партньори и в съответствие с националните практики, да предприеме действия за реформиране на системата за обезщетения при безработица, за да се възстанови нейната бюджетна устойчивост и да се създадат повече стимули за завръщане на работа.

      Съставено в Брюксел на 14 юли 2015 година.

            За Съвета

            Председател

         P. GRAMEGNA

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

      (4)  Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Франция за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за 2014 г. (ОВ C 247, 29.7.2014 г., стр. 42).

      (5)  Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

      (6)  Правителството е ревизирало средносрочната си цел, определяйки структурен дефицит от 0,4 % от БВП, докато при предишната програма за стабилност той беше 0,25 % от БВП. Тази цел се предвижда да бъде постигната една година по-късно от предвиденото в миналогодишната програма за стабилност.

      (7)  Структурно салдо, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата за стабилност, следвайки общоприетата методология.

      (8)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97

      (9)  ОВ C 272, 18.8.2015 г., стр. 98.


title: Препоръка на Комисията от 26 юли 2012 година за прилагането на плановете и целите за ефективност в съответствие с валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност, приети с Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията, и за подготовката за втория референтен период относно ефективността  текст от значение за ЕИП

text:
               31.7.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 228/1

         ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА
   от 26 юли 2012 година
   за прилагането на плановете и целите за ефективност в съответствие с валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност, приети с Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията, и за подготовката за втория референтен период относно ефективността
   (текст от значение за ЕИП)
   2012/C 228/01
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 100, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (1);
   като има предвид, че:

               (1)

               В Регламент (ЕС) № 691/2010 се предвижда държавите-членки да приемат национални планове за ефективност или планове за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, които да съдържат също задължителни национални цели или цели на равнище функционален блок въздушно пространство. Освен това в него се предвижда Комисията да прецени дали националните цели или целите на равнище функционален блок въздушно пространство са съвместими с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз — за първия референтен период относно ефективността (2012—2014 г.) тези цели са приети с Решение 2011/121/ЕС от 21 февруари 2011 г. (2) — и дали адекватно допринасят за постигането им.

               (2)

               Съгласно член 3 от Регламент (ЕC) № 691/2010 на Комисията на 29 юли 2010 г. Комисията назначи орган за преглед на ефективността, който да ѝ оказва съдействие в прилагането на схемата за ефективност.

               (3)

               До 5 юли 2011 г. държавите-членки представиха на Комисията своите предварителни национални планове, като Белгия и Люксембург представиха един съвместен план. Дания и Швеция представиха на Комисията план от името на своя функционален блок въздушно пространство (датско-шведски FAB). Белгия, Франция, Германия, Люксембург и Нидерландия представиха на Комисията план от името на своя функционален блок въздушно пространство (FABEC).

               (4)

               Съгласно член 13, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията на 23 ноември 2011 г. Комисията прие Препоръка C(2011) 8329 окончателен относно преразглеждането на целите, съдържащи се в плановете за ефективност.

               (5)

               До 1 февруари 2012 г. всички държави-членки освен Кипър уведомиха Комисията в съответствие с член 13, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията, че са приели преразгледаните планове и цели за ефективност. До датата на приемането на настоящата препоръка Кипър не е уведомил Комисията, че е приел преразгледан план за ефективност и съответни цели.

               (6)

               Комисията, подпомагана от органа за преглед на ефективността, оцени преразгледаните национални планове и цели за ефективност или планове и цели за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство в съответствие с процедурата, посочена в член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията.

               (7)

               Въз основа на тази оценка Комисията установи, че целите, които се съдържат в националните планове за ефективност или плановете за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, са съвместими с целите, валидни за целия Европейски съюз, и адекватно допринасят за постигането им. Държавите-членки бяха уведомени за това съгласно член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията.

               (8)

               Макар че цялостната оценка позволи на Комисията да установи съвместимостта с целите, валидни за целия Европейски съюз, и адекватния принос към постигането им, тя показа също така значителни разлики между индивидуалните усилия на държавите-членки. В някои случаи Комисията установи, че е имало възможност отделни държави-членки да постигнат по-сериозно подобрение на целите си за ефективност.

               (9)

               В светлината на оценката на Комисията настоящата препоръка обхваща прилагането на планове и цели за ефективност в съответствие с валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност, както и подготовката за втория референтен период. За тази цел Комисията ще вземе предвид резултатите от първия референтен период, когато оценява плановете и целите за ефективност за втория референтен период относно ефективността.

               (10)

               Комисията се консултира с държавите-членки, засегнати от настоящата препоръка,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               Целта на настоящата препоръка е да се гарантира прилагането на плановете и целите за ефективност в съответствие с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, приети за първия референтен период относно ефективността, т.е. през периода 2012—2014 г., с Решение 2011/121/ЕС на Комисията. Освен това следва да се гарантира, че резултатите от първия референтен период относно ефективността надлежно се отчитат при подготовката за втория референтен период относно ефективността.

               2.

               Въз основа на препоръките в докладите за оценка на органа за преглед на ефективността и при надлежно отчитане на колективния напредък, постигнат от държавите-членки, участващи в схемата за ефективност, Комисията счита, че:

                           а)

                           държавите-членки следва да гарантират, че техните доставчици на аеронавигационни услуги изменят своите планове за капацитет, за да се осигури достатъчен капацитет за постигането на целите, съдържащи се в приетите планове за ефективност;

                           б)

                           държавите-членки следва да осигурят планирания капацитет в рамките на поставената цел по отношение на ефективността на разходите, при което съществена роля ще изпълнява контролът върху динамиката на разходите;

                           в)

                           от първия референтен период относно ефективността държавите-членки следва да докладват ежегодно на Комисията за:

                                       i)

                                       разликата между установените и действителните разходи, по-специално с цел да се определят неподдаващите се на контрол разходи и да се следи за тяхното развитие и значение;

                                       ii)

                                       разликата между инвестициите на доставчиците на аеронавигационни услуги, посочени в плановете за ефективност, и действителните разходи, както и между планираната дата за извършване на тези инвестиции и датата, на която те са били действително направени;

                           г)

                           държавите-членки от функционалните блокове въздушно пространство NEFAB, Baltic и Blue MED следва най-късно до края на 2012 г. да представят на Комисията с информативна цел и съгласно член 5, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията обобщени цели за ефективност, като посочат съответствието на всеки функционален блок въздушно пространство с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.

               3.

               С оглед на подготовката за втория референтен период относно ефективността Комисията е на мнение, че:

                           д)

                           относителният принос на държавите-членки за постигане на целите за ефективност, валидни за целия ЕС, през първия референтен период относно ефективността следва да бъде взет под внимание при оценяването на плановете и целите за ефективност за втория референтен период, като за базисна година се приема 2009 г.;

                           e)

                           държавите-членки следва да са наясно, че ще бъдат необходими значителни усилия, за да може през втория референтен период да се постигне ефективност на разходите, която да е значително под средната стойност на първия референтен период. Очаква се, че успоредно със създаването на функционални блокове въздушно пространство това ще доведе до значителен натиск за намаляване на разходите върху европейските доставчици на аеронавигационни услуги;

                           ж)

                           при подготовката на втория референтен период относно ефективността държавите-членки следва да отчетат в пълна степен действителния риск, пред който са изправени доставчиците на аеронавигационни услуги, и да гарантират, че той е адекватно отразен във възвръщаемостта на собствения капитал.

               4.

               В сътрудничество с органа за преглед на ефективността и чрез двустранни и/или многостранни контакти с държавите-членки Комисията възнамерява да следи за изпълнението на настоящата препоръка и на други препоръки, съдържащи се в доклада за оценка на органа за преглед на ефективността.

               5.

               Комисията припомня на държавите-членки задължението им съгласно член 17, параграфи 1 и 3 от Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията да гарантират непрекъснато наблюдение на изпълнението на плановете за ефективност и да докладват за него.

               6.

               Адресати на настоящата препоръка са държавите-членки.

      Съставено в Брюксел на 26 юли 2012 година.

            За Комисията

         Siim KALLAS

            Заместник-председател

      (1)  ОВ L 201, 3.8.2010 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 48, 23.2.2011 г., стр. 16.


title: Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Австрия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за периода 2011—2016 г.

text:
               24.7.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 219/1

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 10 юли 2012 година
   относно националната програма за реформи на Австрия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за периода 2011—2016 г.
   2012/C 219/01
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

               (3)

               На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Австрия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за 2011—2014 г.

               (4)

               На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. На 14 февруари 2012 г. въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (4) Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Австрия не беше посочена сред държавите членки, за които се налага провеждането на по-задълбочен анализ.

               (5)

               На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които Комитетът за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, се призовава да представи вижданията си относно действията, които се препоръчват в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Тези виждания са част от становището на Комитета по заетостта.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

               (7)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също така държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

               (9)

               На 24 април 2012 г. Австрия представи своята програма за стабилност, която обхваща периода 2011—2016 г., а на 25 април 2012 г. — своята национална програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (10)

               Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в програмата, е предпазлив за 2012. и 2013 г. За 2014—2016 г. сценарият е по-оптимистичен и съдържа прогноза за среден ръст на БВП от 2,1 %, като неговото равнище систематично надхвърля сегашните прогнози за потенциалния растеж. Целта на бюджетната стратегия, описана в програмата за стабилност, е прекомерният дефицит да бъде коригиран до 2013 г., а средносрочната бюджетна цел (СБЦ) да бъде постигната до 2016 г. Докато преди СБЦ беше за балансиран в структурно отношение бюджет, в програмата за стабилност тя е променена на структурен дефицит от 0,45 % от БВП, което отразява адекватно изискванията, заложени в Пакта за стабилност и растеж. Предвидената корекция на прекомерния дефицит е съобразена с крайния срок, определен в препоръката на Съвета, публикувана в контекста на процедурата при прекомерен дефицит през декември 2009 г. Въпреки това въз основа на (преизчисленото) структурно бюджетно салдо (5) планираното средногодишно подобрение на бюджетното салдо от 0,5 % от БВП за периода 2011—2013 г. е под равнището, препоръчано от Съвета, от 0,75 % от БВП. Според прогнозите напредъкът в структурно отношение по отношение на постигането на СБЦ е достатъчен през 2015 г., но е под целевия показател от 0,5 % от БВП, заложен в Пакта за стабилност и растеж, през 2014 и 2016 г. Въпреки това през периода 2014—2015 г. прогнозата за темпа на нарастване на държавните разходи с отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите съответства на целевия показател за разходите, заложен в Пакта за стабилност и растеж. Въпреки това съществуват рискове, свързани с бюджетните цели, както по отношение на приходите, така и по отношение на разходите. Така например представянето в цифрово изражение на бюджетния ефект на някои мерки поражда трудности, тъй като то зависи от тяхното индивидуално въздействие. Понеже все още не е постигнато съгласие по законодателството, не са известни подробности относно данъка върху финансовите сделки. Не са посочени предвидените намаления в разходите на местно равнище. В програмата се предвижда съотношението на дълга към БВП, което в края на 2011 г. възлизаше на 72,2 %, да достигне максимална стойност от 75,3 % през 2013 г. и след това постепенно да намалее до 70,6 % през 2016 г. По отношение на целевия показател за намаление на дълга, заложен в Пакта за стабилност и растеж, през 2014—2016 г. Австрия ще бъде в преходен период и предвиденото в програмата за стабилност ще гарантира достатъчен напредък по отношение на изпълнението на целевия показател за намаление на дълга. Тази прогноза обаче крие известни рискове, свързани с нарастващата задлъжнялост на държавните предприятия, класифицирани извън сектора държавно управление, и възможните допълнителни тежести, произтичащи от държавната подкрепа за банковия сектор.

               (11)

               С приемането на последния пакет за бюджетна консолидация Австрия се насочи към по-устойчиви публични финанси. Въпреки това мерките, включени в пакета, не предвиждат значително рационализиране на бюджетните отношения между управлението на федерално, регионално и местно равнище, което се смята за важен източник на потенциални икономии. Принципно съгласие беше постигнато между федералното правителство и правителствата на провинциите относно централизирането на финансирането в здравеопазването, но договарянето на подробностите все още предстои.

               (12)

               С цел да повиши ефективната пенсионна възраст Австрия проведе реформи, които имат за основна цел да ограничат достъпа до схемата за пенсиониране по инвалидност. Не бяха предприети мерки по отношение на хармонизирането на законоустановената пенсионна възраст при мъжете и жените, което понастоящем е предвидено за 2024—2033 г. Трябва да бъдат подобрени още повече пригодността за заетост на по-възрастните работници и културата на активен живот на възрастните хора в предприятията. Предложените мерки може да не са достатъчно амбициозни за постигането на съществено нарастване на ефективната пенсионна възраст.

               (13)

               Резултатите, постигнати на австрийския пазар на труда, са много добри, което се доказва и от регистрираното в Австрия най-ниско равнище на безработицата в Съюза през 2010 и 2011 г. Въпреки това според прогнозата потенциалът на работната ръка на Австрия след 2020 г. ще намалява. Следователно Австрия трябва да се стреми да се възползва в пълна степен от потенциала на населението в работоспособна възраст, като се справи с проблемите, свързани с ниския процент на заетостта сред по-възрастните работници и широкото прилагане на схемите за ранно пенсиониране и пенсиониране по инвалидност, високата данъчна и социалноосигурителна тежест върху трудовите доходи и сравнително голямото съсредоточаване на жените на нископлатените работни места и на работни места на непълно работно време. Освен това потенциалът на хората с миграционен произход не се използва в пълна степен поради тяхното ниско образователно равнище и трудностите, свързани с признаването на умения, придобити в чужбина. Постиженията в областта на образованието, отразени в резултатите от проучването на Програмата на ОИСР за международно оценяване на учениците (Programme for International Student Assessment — PISA), са под средните за ЕС и влиянието на социалноикономическия произход върху постигнатите образователни резултати е особено голямо. Основните предизвикателства продължават да бъдат непрекъснато нарастващият броя учащи се, което се дължи на високата вътрешна мобилност („масови университети“), и високият дял на преждевременно напускащите учебните заведения (около 40 %) заедно със значителния недостиг на финансиране.

               (14)

               Австрия заема добра позиция по отношение на своята конкурентоспособност и производителност. Въпреки това в някои области страната е изправена пред относителни структурни слабости, които могат да навредят на нейния дългосрочен потенциал за растеж. Конкуренцията в сектора на услугите нямаше особено благоприятен ефект върху вътрешното търсене. Не бяха засегнати проблемите, свързани с високите цени на достъпа до мрежата и с поведението на традиционните предприятия, водещо до нарушаване на конкуренцията (създаването на пречки пред навлизането на пазара, конкуренцията и иновациите). Продължават да съществуват необосновани ограничения в сектора на свободните професии: според информацията, предоставена на Комисията от Австрия, броят на регламентираните професии е много над средния за ЕС. Нужна е оценка на обосноваността и пропорционалността на регламентирането на тези професии. Не беше постигнат видим напредък по отношение на ангажимента на Австрия да укрепи своя федерален орган по защита на конкуренцията. Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар (6) (Директивата за услугите) в крайна сметка беше изпълнена посредством приемането на „хоризонтален“ закон и изменения на законодателството на равнището на провинциите в съответствие с препоръките на Съвета от 2011 г.

               (15)

               Финансовият сектор в Австрия е изправен пред особени предизвикателства, свързани с голямата експозиция на австрийските банки към държавите от Централна, Източна и Югоизточна Европа, предвид възможността влошаването на качеството на активите да продължава в някои от тези икономики. Преди да бъдат взети решения в областта на политиката, които биха имали трансграничен ефект, е необходим обмен на информация и координиране с надзорните органи в приемащата държава. Компетентните органи трябва също така да продължат да наблюдават отблизо и да преструктурират банките, които се възползваха от публично подпомагане, по-специално национализираните кредитни институции.

               (16)

               Австрия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, представени през 2011 г., засягат насърчаването на заетостта, увеличаването на конкурентоспособността и подобряването на устойчивостта на публичните финанси. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите в рамките на пакта „Евро плюс“. Резултатът от тази оценка бе взет предвид в препоръките.

               (17)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия. Тя извърши оценка на програмата за стабилност и националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу.

               (18)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия в периода 2012—2013 г.:

               1.

               Да изпълни бюджета за 2012 г., както е предвидено, и да укрепи и щателно изпълни бюджетната стратегия за 2013 г. и след това; да определи достатъчно подробни мерки (по-специално на поднационално равнище) за осигуряване на своевременно коригиране на прекомерния дефицит и постигане на средногодишна структурна корекция, посочена в препоръките на Съвета в контекста на процедурата при прекомерен дефицит. Впоследствие да осигури адекватна структурна корекция за постигането на достатъчен напредък по отношение на СБЦ, в това число по отношение на постигането на целевия показател за разходите.

               2.

               Да предприеме по-нататъшни мерки за укрепване на националната бюджетна рамка чрез хармонизиране на отговорностите на федерално, регионално и местно равнище на управление, по-специално чрез провеждането на конкретни реформи, насочени към подобряване на организацията, финансирането и ефективността на здравеопазването и образованието.

               3.

               Да постигне напредък по отношение на хармонизирането на законоустановената пенсионна възраст при мъжете и жените; да повиши пригодността за заетост на по-възрастните работници и да следи отблизо изпълнението на приетите неотдавна реформи за ограничаване на достъпа до механизмите за ранно пенсиониране, за да се гарантира, че се повишава ефективната пенсионна възраст, включително чрез свързването на законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живот.

               4.

               Да вземе мерки за намаляване на реалната данъчна и осигурителна тежест за работната сила, особено за лицата с ниски доходи, с цел повишаване на равнището на заетост на по-възрастните хора и жените, като се има предвид нуждата да се предприемат мерки за противодействие на въздействието на демографските промени върху работещото население. Да измести данъчната тежест върху данъците върху недвижимото имущество и екологичните данъци, без това да има последици за бюджета. Да намали големите разлики в заплащането при мъжете и жените и да подобри възможностите за заетост на пълен работен ден за жените, по-специално чрез осигуряване на допълнителни заведения за зависимите от тях.

               5.

               Да продължи изпълнението на мерките за подобряване на образователните резултати, особено при младите хора в неравностойно положение. Да предприеме мерки за намаляване на броя на учащите се, напускащи преждевременно висшите и полувисшите учебни заведения.

               6.

               Да предприеме допълнителни стъпки за насърчаване на конкуренцията в секторите на услугите чрез намаляване на пречките пред навлизането на пазара в сектора на комуникациите, транспорта и на енергийните пазари на дребно. Където съществуват необосновани ограничения по отношение на достъпа до свободните професии, те следва да бъдат премахнати. Да засили правомощията на федералния орган за защита на конкуренцията и да ускори реформата на законодателството в областта на конкуренцията.

               7.

               Да преструктурира допълнително и да продължи да наблюдава банките, които са получили публично подпомагане, без това да води до прекомерно намаляване на техния ливъридж. Да подобри още повече сътрудничеството и координацията на националните решения в областта на политиката с надзорните органи във финансовия сектор на други държави.

      Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

            За Съвета

            Председател

         V. SHIARLY

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Продължават да се прилагат през 2012 г. съгласно Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

      (3)  ОВ С 210, 16.7.2011 г., стр. 8.

      (4)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на данните в програмата и с помощта на общоприетата методика.

      (6)  ОВ L 376, 27.12.2006 г., стр. 36.

      (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Greeceand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Greece, 2011-2014

text:
             ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
                                           Брюксел, 7.6.2011
                                           SEC(2011) 808 окончателен
                               Препоръка за
                        ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      относно националната програма за реформи на Гърция за 2011 г.
                 и за представяне на становище на Съвета
относно актуализираната програма за стабилност на Гърция за периода 2011—
                                  2014 г.
                        {SEC(2011) 717 окончателeн}
 ---pagebreak---                                               Препоръка за
                                    ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
             относно националната програма за реформи на Гърция за 2011 г.
                           и за представяне на становище на Съвета
     относно актуализираната програма за стабилност на Гърция за периода 2011—
                                                 2014 г.
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   Като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално
   член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на
   надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на
   икономическите политики, и по-специално член 5, параграф 3 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:
   (1)    На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на
          Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за работни
          места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена
          координация на икономическата политика, която ще бъде съсредоточена върху
          ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за
          повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на
          Европа.
   (2)    На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за
          икономическата политика на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—
          2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиката
          на държавите-членки по заетостта,1 като заедно двата акта представляват т. нар.
          „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха призовани да се съобразят с
   1
          Остават валидни за 2011 г. съгласно Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г.
BG                                                  2                                         BG
 ---pagebreak---        интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа
       политика и политика по заетостта.
   (3) На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което
       постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия
       европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката
       съгласно стратегията „Европа 2020“.
   (4) На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната
       консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на
       Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на
       растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде
       приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната
       устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и
       полагането на нови усилия за повишаване на растежа.
   (5) На 3 май 2010 г. Гърция представи широкообхватна програма за
       приспособяване, подкрепена от финансова помощ, предоставена от държавите-
       членки от еврозоната и МВФ в размер на 110 милиарда евро. В придружаващия
       Меморандум за разбирателство и в последващите го допълнения се определят
       условията пред икономическата политика за изплащане на финансовата помощ.
   (6) Ключовите елементи на изискванията към политиката са залегнали в Решение
       2010/320/ЕС на Съвета и последващите го изменения2, отправено към Гърция с
       оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за нотифициране на
       Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за намаляване на
       дефицита с оглед преодоляване на ситуацията с прекомерния дефицит по силата
       на разпоредбите на член 136 и член 126, параграф 9 от Договора.
   (7) На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки,
       участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите задължения достатъчно
       рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или в програмите им
       за конвергенция и в националните програми за реформи. Гърция все още не е
       представила актуализирана програма за стабилност, както и не е посочила
       изрично конкретни ангажименти и действия по пакта „Евро плюс“ за 2011 г.
       Очаква се те да бъдат представени на Европейския съвет.
   (8) През последното десетилетие растежът на Гърция беше основан на неустойчиви
       фактори: бързият растеж на потреблението и инвестициите в жилища бяха
       съпроводени със значително увеличение на реалните възнаграждения и бързо
       нарастване на кредитите, като бързият растеж беше поддържан от ниските
       реални лихвени проценти, свързани с приемането на еврото, както и от
       либерализирането на финансовия пазар. Глобалната криза от 2008—2009 г.
       разкри слабостите, включително: неустойчивост на фискалната политика,
       частично прикрита от ненадеждни статистически данни и временно високи
       приходи; недостатъчно гъвкави трудов и продуктов пазар; загуба на
   2
       Решение 2010/320/ЕС на Съвета от 10 май 2010 г., (ОВ L 145, 11.6.2010, стр. 6); Решение
       2010/486/ЕС на Съвета от 7 септември 2010 г., (ОВ L 241, 14.9.2010, стр. 12); Решение
       2011/57/ЕС на Съвета от 20 декември 2010 г., (ОВ L 026, 29.1.2011, стр. 15); Решение
       2011/257/ЕС на Съвета от 7 март 2011 г., (ОВ L 110, 29.4.2011, стр. 26)
BG                                                3                                            BG
 ---pagebreak---          конкурентоспособност и нарастващ външен дълг. Макар и не в основата на
         икономическата криза и кризата на доверието, банковият сектор беше засегнат
         от тях. Степента на влошаване на състоянието на бюджета беше установена със
         закъснение поради сериозни недостатъци в гръцките счетоводни и
         статистически системи. Това забави изпълнението на корективните мерки. С
         нарастването на опасенията по отношение на фискалната устойчивост на Гърция
         и с увеличаването на страха от поемане на риск в глобален мащаб настроението
         на пазара по отношение на Гърция рязко се влоши в началото на 2010 г. През
         април 2010 г. Гърция поиска международна финансова помощ, тъй като беше
         изправена пред необходимост от значителен финансов ресурс и нямаше достъп
         до международните капиталови пазари.
   (9)   Гърция се ангажира да изпълнява програмата за икономическо и финансово
         адаптиране с цел коригиране на фискални и външни дисбаланси и
         възстановяване на доверието в краткосрочен план. В средносрочен план тя
         следва да положи основите на модел на растеж, който разчита в по-голяма
         степен на подкрепата на инвестициите и износа за постигане на растеж и
         заетост. В програмата се предвиждат всеобхватни действия в три направления:
         (i) заложена в самото начало стратегия за фискална консолидация, подкрепена от
         структурни фискални мерки и подобрен бюджетен контрол; (ii) структурни
         реформи на трудовия и продуктовия пазар за постигане на
         конкурентоспособност и растеж; и (iii) усилия за запазване на стабилността на
         банковата система.
   (10)  Комисията направи оценка на проекта на национална програма за реформи3. Тя
         взе предвид не само нейното значение за провеждането на устойчива фискална и
         социално-икономическа политика в Гърция, но също така и степента, в която тя
         спазва правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на
         цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на
         равнище ЕС към бъдещите решения на държавите-членки. В този контекст
         Комисията подчертава неотложността за прилагането на планираните мерки за
         изпълнение на Решение 2010/320 на Съвета,
   ПРЕПОРЪЧВА на Гърция:
   да приложи изцяло мерките, залегнали в Решение 2010/320/ЕС на Съвета, изменено с
   Решение ХХХХ/ХХХ на Съвета, и допълнително конкретизирано в Меморандума за
   разбирателство от ХХ/ХХ/ХХХХ и неговите последващи допълнения [по-специално
   последното допълнение от ХХ/ХХ/ХХХХ].
   Съставено в Брюксел,
                                           За Съвета
                                           Председател
   3
         SEC(2011) 717.
BG                                           4                                          BG


				|

		52014DC0422

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Полша за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2014 г. /* COM/2014/0422 final - 2014/ () */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Полша за 2014 г.
и съдържаща
становище на
Съвета
относно програмата
за
конвергенция
на Полша за 2014 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на икономическите
политики[1], и
по-специално
член 9,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[3],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета
по заетостта,
като
взе предвид
становището
на Икономическия
и финансов
комитет,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
социална
закрила,
като
взе предвид
становището
на Комитета за
икономическа
политика,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март 2010
г.
Европейският
съвет
постигна
съгласие по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на икономическите
политики,
която
стратегия е
съсредоточена
върху
ключовите
области, в
които е
необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
на Европа за устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)
На 13 юли 2010
г. въз основа
на
предложенията
на Комисията
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.), а
на 21 октомври 2010
г. прие
решение
относно насоки
за
политиките
за заетост на
държавите
членки, като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да се
съобразят с
интегрираните
насоки при провеждането
на
националната
си икономическа
политика и
политика за
заетост.
(3)
На 29 юни 2012
г. държавните
и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт
за растеж и
работни
места, с
който се
предоставя
съгласувана
рамка за
действие на
равнището на
отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се
използват
всички
възможни
лостове, инструменти
и политики.
Те взеха
решение
относно
действията,
които да
бъдат
предприети на
равнището на
държавите
членки, като
по-конкретно
изразиха
пълната си
ангажираност
с
постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на
специфичните
за държавите
препоръки.
(4)
На 9 юли 2013
г. Съветът
прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Полша за 2013 г. и
даде становището
си относно
актуализираната
програма за
конвергенция
на Полша за
периода 2012—2016 г.
(5)
На 13
ноември 2013 г.
Комисията
прие
годишния обзор
на растежа[4], с
което
постави
началото на
европейския
семестър за 2014
г. за
координация
на
икономическите
политики. На
същия ден въз
основа на
Регламент (ЕС)
№ 1176/2011
Комисията
прие Доклад
за механизма за
предупреждение[5], в
който не беше
посочено, че
Полша е една
от държавите
членки, за
които ще се
извърши задълбочен
преглед.
(6)
На 20
декември 2013 г.
Европейският
съвет одобри приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
фискална
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от провеждане
на
диференцирана
и благоприятстваща
растежа
фискална
консолидация,
възстановяване
на
нормалните
условия за отпускане
на заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на публичната
администрация.
(7)
На 24
април 2014 г.
Полша
представи
своята национална
програма за
реформи за
2014 г., а на 30
април 2014 г. —
своята
програма за
конвергенция
за 2014 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(8)
Целта на
бюджетната
стратегия,
очертана в
програмата
за
конвергенция
за 2014 г., е до 2015 г.
дефицитът да
се намали под
предвидената
в Договора
референтна
стойност от 3 %
от БВП и до 2018 г. да
се постигне
средносрочната
цел. Средносрочната
цел (-1 % от БВП в
структурно
изражение) е
по-строга,
отколкото се
изисква от
Пакта за
стабилност и
растеж.
Целите за
номиналния
дефицит,
представени
в програмата
за
конвергенция
за 2014 г., отговарят
на
своевременна
корекция на
прекомерния
дефицит.
Освен това,
въпреки че (преизчислената)
структурна
корекция през
2014 г. е в
съответствие
с
препоръката
на Съвета по
процедурата
при
прекомерен
дефицит, тя е
под
изискваното
подобрение
през 2015 г. През
годините
след
планираната
корекция на
прекомерния
дефицит
планираният
(преизчислен)
годишен
напредък към
постигането на
средносрочната
цел е
по-нисък от
изискваното
съгласно
Пакта за
стабилност и
растеж. С
оглед на това
целите на
програмата
отчасти са в
съответствие
с
изискванията
от Пакта за
стабилност и
растеж.
Прогнозира
се, че през
обхванатия
от
програмата
период консолидираният
дълг на
сектор
„Държавно управление“
ще остане под
60 % от БВП.
Полските органи
предвиждат
той да спадне
рязко от 57,1 % от
БВП през 2013 г.
до 49,5 % през 2014 г.,
главно
вследствие
на голямото
еднократно
прехвърляне
на активи на
пенсионни фондове,
и да остане
на това
равнище през
2015 г. Макроикономическият
сценарий, на
който се основават
бюджетните
прогнози в
програмата, е
реалистичен
за 2014 г. и
оптимистичен
за 2015 г. с
растеж на
реалния БВП
от 3,8 %, който е
по-висок от
посоченото в
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2014 г.
равнище от 3,4 %.
Въз основа на
своята
оценка на
програмата и
на
прогнозата
на Комисията,
съгласно Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета,
Съветът е на
мнение, че
макар и да се
очаква Полша
да остане в
рамките на
тавана на
номиналния
дефицит,
препоръчан
от Съвета за
2014 г.,
съществуват
рискове за
постигането
на устойчива
корекция на
прекомерния дефицит
през 2015 г., а
след това и
за подходящия
план за
корекции за
постигането
на
средносрочната
цел.
(9)
За да се
осигури
успехът на
стратегията
за фискална
консолидация,
е важно тази
консолидация
да бъде
подкрепена
от
всеобхватни
структурни
реформи.
Ниският дял
на способстващи
за растежа
разходи
(образование,
научни
изследвания
и иновации)
влошава
изгледите за
растеж в
дългосрочен
план.
Разходите за
здравеопазване
се очаква да
нараснат
значително в
средносрочен
до
дългосрочен
план поради
застаряването
на
обществото.
Тежестта
върху
публичните
финанси може
да се намали,
а достъпът до
здравни
грижи — да се
подобри, като
се подсилят
системата на
първичните
здравни
грижи и системата
на
направления
и като се
използва потенциалът
за
увеличаване
на
ефективността
на разходите
при
болничните
грижи. Ниската
степен на
спазване на
данъчното
законодателство
продължава
да бъде
проблем,
по-специално
по отношение
на
ефикасността
на данъчната
администрация
и равнището
на административната
тежест за
данъкоплатците.
Полша има
обширна
система от
намалени
ставки на
ДДС, която
допринася за
най-големите
в ЕС загуби
на
потенциални
приходи от
ДДС
вследствие
на намаления
и на
освобождавания.
Тя води до
загуба на
приходи и до
по-големи
разходи за
спазване на
данъчното
законодателство.
Нивото на
енергийното
данъчно
облагане е
относително
ниско. През
последните
години бяха
предприети
стъпки за
подобряване
на фискалната
рамка на
Полша. При
все това за
рамката ще
бъде от
полза, ако се
въведе
напълно
независим
фискален
съвет, който
да отговаря
за
извършването
на
предварителни
проверки на
спазването
на
фискалните
правила, на оценка
на
макроикономическите
и бюджетните
прогнози и на
анализ на
дългосрочната
устойчивост
на
публичните
финанси,
както и на
последваща
оценка на
спазването
на фискалните
правила.
(10)
Младежката
безработица
постепенно
се увеличи
през
миналата
година, което
отчасти се
дължи на
продължаващото
несъответствие
между
резултатите
от образованието
и нуждите на
пазара на
труда, както
и на
нарастващия
дял на
младите хора,
които не
учат, не
работят и не
се обучават. Въпреки
продължаващите
усилия за
реформа на
системата на
професионално
образование
и обучение е необходимо
да се улесни
още повече
достъпът до
качествено
чиракуване и
учене в процеса
на работа, да
се засили
сътрудничеството
между
училищата и
работодателите
и мерките да
обхванат
нерегистрираните
в публичните служби
по заетостта
младежи, в
съответствие
с целите на
схемата
„Гаранция за
младежта“.
Адаптирането
на уменията
към
потребностите
на пазара на
труда също е
особено важно
в контекста
на ученето
през целия
живот, в
който процес
участието
продължава
да е много
ниско,
особено на
по-възрастните
работници,
чиито
компетенции
често са
остарели. Пазарът
на труда
продължава
да е
сегментиран
с широко
използване
на срочни
трудови договори,
включително
на
граждански
договори.
Случаите на
назначаване
на срочни трудови
договори са
особено
чести сред
младите хора.
Въпреки че
често се
твърди, че
срочните договори
са
инструмент,
който
позволява на безработните
да навлязат
на пазара на
труда с
перспективата
по-късно да
преминат към
постоянен
договор, това
изглежда не е
така за
повечето
работници в
Полша, като
се има предвид,
че процентът
на
преминаване
от срочна към
постоянна
заетост е
нисък, което
оказва
отрицателно
въздействие
върху производителността
и върху
качеството
на човешкия
капитал.
(11)
Участието
на жените в
пазара на труда
продължава
да е слабо. Полша
предприе
няколко
мерки за
подобряване
на заетостта
сред жените,
сред които
по-голямо
наличие на
услуги за
грижи за
малките деца
(детски ясли)
и увеличаване
на
публичното
финансиране
за детските
градини с цел
да се
насърчат
родителите
да запишат
децата си в
системата на
предучилищното
образование.
Въпреки това
наличието на
услуги за
грижи за
малките деца
все още е
слабо,
особено в
селските
райони, и продължават
да
съществуват
различия в
достъпа до
предучилищно
образование.
Участието на
по-възрастните
работници в
пазара на труда
в Полша
продължава
да бъде
слабо. Възможностите
за ранно
пенсиониране
бяха значително
намалени, но
са
необходими
допълнителни
усилия за
увеличаване
на
пригодността
за заетост на
по-възрастните
работници и
на
действителната
продължителност
на трудовия
живот.
Реформирането
на специалните
пенсионни
схеми за
миньорите и
земеделските
производители
продължава
да бъде
предизвикателство.
Схемата за
земеделските
производители
(KRUS) създава
стимули за
дребните
земеделски
производители
да останат в
сектора на
селското
стопанство,
което води до
скрита безработица
в селските
райони и
стимулира
неформалната
икономика.
Миньорите
продължат да
се ползват от
привилегии
по отношение
на
пенсионните
права и на
изисквания
минимален
трудов стаж.
И двете
пенсионни
схеми възпрепятстват
секторната и
териториалната
мобилност на
работната
сила.
(12)
Полша е
сред
държавите от
ЕС с
най-ниско ниво
на разходите
за
научноизследователска
и развойна
дейност
(НИРД) и
отчита едни
от най-лошите
резултати
при
по-широките
показатели
за иновации. Разходите
за НИРД в
частния
сектор са
особено ниски.
Ниските
разходи за
НИРД са
съчетани със
слаба
научноизследователска
и иновационна
дейност на
предприятията
и с недостатъчно
благоприятна
за
иновациите
бизнес среда.
Системата
за
подпомагане
на
иновациите в Полша
се
характеризира
с избягване
на рисковете
и се основава
предимно на
безвъзмездни
помощи, като
подпомага
усвояването
и трансфера
на
технологии,
без да оказва
голямо
влияние
върху
действителните
иновации. Съществуващите
данъчни
стимули за
НИРД са
неефективни
за
насърчаване
на вътрешната
НИРД в частния
сектор и се
използват
само от големите
предприятия.
Полските
предприятия
разчитат до
голяма
степен на
усвояването
на
технологии.
Макар това да
бе успешна
практика за
осигуряване
на ръст на
производителността
и на
икономически
растеж, сега
Полша трябва
да премине
към модел,
основаващ се
в по-голяма
степен на
местните
иновации.
Повишаването
на
капацитета
за иновации
на полските
предприятия,
подобряването
на връзките
между
науката и
индустрията
и разработването
на целеви
инструменти,
адаптирани
към целия
иновационен
цикъл,
продължават
да са предизвикателство.

(13)
Все още
има
потенциал за
постигане на
много големи
ползи от
подобрения
на енергийната
ефективност
във всички
сектори на
полската
икономика и
тези ползи
могат да
подкрепят
растежа, да
подобрят
конкурентоспособността
и да
допринесат
за намаляване
на
енергийната
зависимост
на страната.
Вътрешните
мощности за
производство
на енергия
остаряват и
електропреносната
мрежа все още
е
претоварена,
но се реализира
напредък по
проекти за
създаване на по-голям
капацитет за
междусистемни
връзки със
съседните
държави
членки.
Основният
проблем на
пазара на
природен газ
продължава
да е липсата
на
диверсификация
и на
конкурентоспособност.
(14)
Недостатъчното
развитие на
транспортната
и
широколентовата
инфраструктура
на Полша
продължава
да е голяма
пречка пред
растежа.
По-специално,
необходими
са значителни
инвестиции
във
влошената
железопътна
мрежа, за да
се повиши
конкурентоспособността
на
железопътния
сектор и за
да се постигне
по-добър
баланс между
автомобилния
и железопътния
транспорт.
Само около
една трета от
общо около
20 000 km
експлоатирани
железопътни линии
са в добро
техническо
състояние. Продължават
проблемите с
навременното
изпълнение
на
железопътни
проекти.
Ефективността
на ресурсите
може да бъде
увеличена,
като се
подобри
управлението
на
отпадъците.
(15)
Изпълнението
на
договорните
задължения в
Полша отнема
прекалено
много време,
а процедурата
за
получаване
на
разрешение
за строеж е
дълга и
тежка. Разходите
за спазване
на данъчното
законодателство
са високи,
което е основен
проблем за
бизнеса.
Полша е
постигнала
значителен
напредък в
изпълнението
на
амбициозна
реформа,
улесняваща
достъпа до
регулираните
професии.
(16)
В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
Полша. Тя
извърши
оценка на
програмата
за конвергенция
и на
националната
програма за
реформи.
Комисията
взе предвид
не само
тяхното значение
за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в
Полша, но и
тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид на
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнището на
ЕС към
бъдещите
национални
решения.
Препоръките
ѝ в
рамките на
европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1—6
по-долу.
(17)
С оглед
на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
конвергенция
на Полша,
като становището
му[6]
е изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу,
ПРЕПОРЪЧВА
на Полша да
предприеме
следните
действия
през периода
2014—2015 г.:
1.           Да
укрепи
бюджетната
стратегия,
така че да
осигури
коригирането
на прекомерния
дефицит по
устойчив
начин до 2015 г.,
като
постигне
структурната
корекция, определена
в
препоръката
на Съвета по
процедурата
при
прекомерен
дефицит. След
коригиране
на
прекомерния
дефицит и
докато не бъде
постигната
средносрочната
цел, да се стреми
към годишна
структурна
корекция от
0,5 % от БВП като
целеви
показател. За
трайното коригиране
на
фискалните
дисбаланси е
необходимо
надеждно
осъществяване
на амбициозни
структурни
реформи,
които да
увеличат капацитета
за
адаптиране и
да насърчат
растежа и
заетостта. В
това
отношение да
сведе до
минимум
съкращенията
на
способстващите
за растежа
инвестиции,
да подобри
насочеността
на
социалните
политики,
както и ефективността
на разходите
и общата
ефикасност в
сектора на
здравеопазването,
да разшири
данъчната
основа, като
предприеме
мерки по отношение
на обширната
система от
намалени ставки
на ДДС, и да
подобри
спазването
на данъчното
законодателство,
по-специално
като увеличи
ефикасността
на данъчната
администрация.
Да създаде
независим
фискален
съвет.
2.           Да
положи
по-големи
усилия за
намаляване на
младежката
безработица,
по-специално
като подобри
още повече
съответствието
между
образованието
и нуждите на
пазара на труда,
като увеличи
наличните
места за
чиракуване и
учене в
процеса на
работа, а
също и като
направи така,
че мерките да
обхванат
повече нерегистрирани
в публичните
служби по заетостта
младежи, и
като засили
сътрудничеството
между
училищата и
работодателите,
в съответствие
с целите на
схемата
„Гаранция за
младежта“. Да
увеличи
участието на
възрастните
в процеса на
учене през
целия живот,
за да се
адаптират
предлаганите
умения към търсенето.
Да се бори
със
сегментацията
на пазара на
труда, като
увеличи
усилията за осигуряване
на по-добро
преминаване
от срочна към
постоянна
заетост и
като
ограничи прекомерното
използване
на
граждански договори.

3.           Да
продължи
усилията за
повишаване
на участието
на жените в
пазара на
труда,
по-специално
като
предприеме
по-нататъшни
стъпки за
увеличаване
на
предлагането
на достъпни и
качествени
грижи за
децата и предучилищно
образование
и като
осигури стабилно
финансиране.
Да включи
земеделските
производители
в общата
пенсионна
система, като
се започне от
ускоряването
на създаването
на система за
оценка и
регистриране
на доходите
на
земеделските
производители.
Да премахне
поетапно
специалната
пенсионна система
за миньорите
с цел
интегрирането
им в общата
схема. Да
подкрепи
общата
пенсионна
реформа, като
увеличи
усилията за
насърчаване
на
пригодността
за заетост на
по-възрастните
работници с
цел да се
повиши
възрастта на напускане
на пазара на
труда.
4.           Да
подобри
ефективността
на данъчните
стимули в
насърчаването
на НИРД в
частния сектор
като част от
усилията за
укрепване на връзките
между
научните
изследвания,
иновациите и
промишлената
политика,
както и да
подобри насочеността
на
съществуващите
инструменти на
различните
етапи от
иновационния
цикъл.
5.           Да
обнови и
разшири
мощностите
за производство
на енергия и
да повиши
ефективността
по цялата
енергийна
верига. Да
ускори и разшири
развитието
на
електропреносната
мрежа,
включително
на
трансграничните
междусистемни
връзки със
съседните
държави членки,
и да
разработи
междусистемната
газопреносна
връзка с
Литва. Да
осигури
ефективното
осъществяване
на
железопътните
инвестиционни
проекти без
по-нататъшно
забавяне и да
подобри административния
капацитет в
този сектор.
Да ускори
усилията за
увеличаване
на широколентовото
покритие. Да
подобри
управлението
на
отпадъците.
6.           Да
предприеме
допълнителни
стъпки за подобряване
на бизнес
средата, като
опрости
процедурите,
свързани с
изпълнението
на
договорните
задължения, и
изискванията
за
получаване
на
разрешение
за строеж. Да
увеличи
усилията за
намаляване на
разходите и
времето,
отделяни от
предприятията
за спазване
на данъчното
законодателство.
Да завърши
текущата
реформа,
целяща да се
улесни
достъпът до
регулираните
професии.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ
L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.
[2]               COM(2014) 422 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 и P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               Съгласно член 9,
параграф 2 от Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета.