               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 421 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Португалия за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Португалия за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 22 ноември 2017 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Португалия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (по-нататък наричана „препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тесните взаимовръзки между икономиките в икономическия и паричен съюз, Португалия следва да гарантира цялостното и навременно изпълнение на препоръката за икономическата политика на еврозоната, както е посочено в препоръки 1—3 по-долу.

               (3)Докладът за Португалия за 2018 г.
                  5
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бяха оценени напредъкът на Португалия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на Португалия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 7 март 2018 г.
                  6
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Португалия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално, високото равнище на натрупаните нетни външни задължения, частен и държавен дълг и високият дял на необслужваните кредити представляват слабости в условията на нисък ръст на производителността. Предпазливата позиция на текущата сметка и поддържането на нарастваща конкурентоспособност са необходими, за да се гарантира корекцията на нетните външни задължения. Съотношенията на частния дълг продължават да намаляват от високо първоначално ниво поради възобновения номинален растеж и леко отрицателните кредитни потоци, а според оценките съотношението на държавния дълг към БВП е в низходяща тенденция в условията на продължаващи потребности от намаляване на задлъжнялостта. Интервенциите във финансовия сектор помогнаха за намаляване на рисковете за стабилността, въпреки че банките все още търпят последиците от ниската рентабилност и значителния (макар и намаляващ) размер на необслужвани кредити. По-големият ръст на производителността е от ключово значение за подобряване на перспективите в конкурентоспособността, намаляването на задлъжнялостта и потенциала за растеж. Безработицата се понижава бързо в продължение на няколко години. Все още съществуват пропуски в политиката, особено по отношение на прилагането на планираните мерки за намаляване на броя на необслужваните кредити и за подобряване на бизнес средата. Ще трябва да се наблюдават приемането и изпълнението на няколко плана за реформи, включващи мерки за преодоляване на сегментацията на пазара на труда и структурни реформи във фискалната област за подобряване на устойчивостта на публичните финанси.

               (4)На 27 април 2018 г. Португалия представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В програмата за стабилност се предвижда стабилно намаляване на съотношението на държавния дълг към БВП. Националната програма за реформи на Португалия включва ангажименти в краткосрочен и средносрочен план и обхваща предизвикателствата, посочени в доклада за държавата от 2018 г. По-специално, в него се съобщава за мерки в областта на квалификациите и иновациите, които могат да повишат производителността и да увеличат стойността на износа на Португалия. Представената стратегия за намаляване на необслужваните заеми, заедно с действията за насърчаване на капитализацията на предприятията, допринасят за намаляване на дълга на португалската икономика и за изчистване на счетоводните баланси на банките. Като цяло, ефективното изпълнение на представените програми ще бъде в основата на коригирането на дисбалансите.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (6)Понастоящем спрямо Португалия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. Португалия планира да постигне номинален дефицит от 0,7 % от БВП и 0,2 % от БВП съответно през 2018 г. и 2019 г., както и по-нататъшно подобряване до постигане на излишък от 1,4 % от БВП до 2021 г. Тези планове не включват потенциалното увеличение на дефицита, до което водят мерките за подпомагане на банките от 2019 г. нататък. Средносрочната бюджетна цел — структурен излишък от 0,25 % от БВП — се очаква да бъде постигната до 2020 г. В програмата за стабилност за 2018 г. се предвижда съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да достигне 122,2 % през 2018 г. и 118,4 % през 2019 г., като се очаква през 2021 г. то да бъде 107,3 %. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен за 2018 г., а за следващите години е оптимистичен. Същевременно необходимите мерки в подкрепа на планираните цели за дефицита от 2018 г. нататък не са достатъчно конкретни.

               (7)В програмата за стабилност на Португалия за 2018 г. се посочва, че бюджетното въздействие на мащабните горски пожари през 2017 г. е значително и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. По-специално, в програмата за стабилност се посочва, че в бюджета за 2018 г. са включени извънредни разходи в размер на около 0,07 % от БВП, свързани с превантивни мерки за защита на националната територия срещу горски пожари. В програмата за стабилност се посочват разходите, свързани с управлението на извънредни ситуации, класифицирани като еднократни мерки, както и за превенция. Поради интегрирания характер на тези разходи и пряката връзка с мащабните горски пожари през 2017 г., специфичното третиране на разходите за предотвратяване на горски пожари би могло да се вземе предвид при прилагане на клаузата за „необичайно събитие“. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2018 г възлизат на 0,07 % от БВП за превантивни мерки. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват посрещането на тези допълнителни разходи, доколкото безпрецедентните мащабни горски пожари се смятат за необичайни събития, отражението им върху публичните финанси на Португалия е значително и устойчивостта не би била засегната, ако се разреши временно отклоняване от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. През пролетта на 2019 г. ще бъде направена окончателната оценка, включително относно допустимите суми, въз основа на наблюдаваните данни за 2018 г., предоставени от португалските органи.

               (8)На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Португалия да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  9
                не надвишава 0,1 % през 2018 г., което съответства на годишна структурна корекция от поне 0,6 % от БВП. В същото време се посочва, че при оценката на проекта на бюджетен план за 2018 г. и последващата оценка на бюджета за 2018 г. ще трябва надлежно да бъде взета предвид целта за постигане на фискална позиция, която допринася както за укрепването на продължаващото възстановяване, така и за осигуряването на устойчивост на публичните финанси. В контекста на становището си относно проекта на бюджетен план на Португалия Комисията извърши оценка на степента на възстановяване в Португалия, като същевременно надлежно взе предвид предвид предизвикателствата на пред нейната устойчивост, след което бе установено, че няма допълнителни елементи в това отношение, които трябва да бъдат взети предвид. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. съществува риск от съществено отклонение от препоръчаната корекция през 2018 г. и през 2017 и 2018 г. взети заедно.

               (9)През 2019 г. с оглед на това, че съотношението на консолидирания държавен дълг на Португалия е над 60 % от БВП, а прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП е 1,3 %, номиналния темп на растеж на нетните първични държавни разходи9 не следва да надвишава 0,7 %, което съответства на структурна корекция от с 0,6 % от БВП, произтичаща от матрицата с изисквания съгласно Пакта за стабилност и растеж. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2019 г. и през годините 2018 и 2019, взети заедно. В същото време според прогнозите през 2018 г. и 2019 г. Португалия ще се съобрази с преходното правило за дълга. Като цяло Съветът е на мнение, че от 2018 г. трябва да бъдат предприети необходимите мерки, за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Използването на извънредните приходи за допълнително намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП би било разумно.

               (10)Гарантирането на устойчивостта на публичния дълг зависи от провеждането на устойчива фискална консолидация чрез структурно подобряване на публичните финанси, което да бъде постигнато чрез по-голяма събираемост на приходите и контрол на разходите. За увеличаване на контрола върху разходите, ефективното прилагане на законодателството за контрола на поетите задължения, стриктното и навременното изпълнение на законодателството за бюджетната рамка, текущият преглед на разходите и усилията за рационализация са от ключово значение. Планирането и изпълнението на бюджета продължават да бъдат голямо предизвикателство, особено в сектора на здравеопазването, където просрочените плащания остават много високи, което също така показва слабости в счетоводния контрол и управленските практики. За провеждането на устойчива фискална консолидация следва да бъдат разгледани високите и увеличаващи се разходи, свързани със застаряването. В средносрочен план по-високите фискални рискове, свързани със застаряването, се очаква да окажат въздействие главно върху разходите за финансиране на пенсиите, а разходите за здравеопазване ще увеличат натиска в дългосрочен план. Мерки за подобряване на средносрочната устойчивост на пенсионната система, заедно с всеобхватна стратегия за справяне с разходите за здравеопазване, свързани със застаряването, биха спомогнали за справяне с тези рискове.

               (11)В същия дух, контролът върху разходите, управлението на дълга и подобряването на цялостната финансова устойчивост на държавните предприятия могат да допринесат значително за структурното подобряване на публичните финанси. Въпреки че общият нетен доход продължава да бъде отрицателен, оперативните резултати на държавните предприятия като цяло са се подобрили през последните години, освен в сектора на здравеопазването, където са се влошили. Общият неконсолидиран дълг на публичните предприятия, включен в консолидирания държавен дълг, продължава да е висок — около 19,0 % от БВП в края на 2017 г. Провеждат се мерки за подобряване на контрола на държавните предприятия, но предстои да се види тяхното въздействие. Текущият план за управление на дълга и рекапитализация за държавните предприятия следва да намали задлъжнялостта и да понижи лихвените разходи, но добрите стимули биха могли да се засилят чрез осигуряване на предвидима и прозрачна рамка за ограничени бюджетни трансфери.

               (12)Възстановяването на португалския пазар на труда продължава в съответствие със засилените икономически резултати. През 2017 г. икономиката добави около 150 000 работни места, а равнището на заетост (между 20 и 64 години) се увеличи на 73,4 % през 2017 г., до нивата от преди кризата. Безработицата намаля значително и понастоящем е под средното равнище за еврозоната. Дълготрайната безработица също намалява бързо, въпреки че остава относително висока. Освен текущите активни политики по заетостта, освобождаването от социално осигуряване и модела на публичната служба по заетостта за персонализирана подкрепа за търсещите работа, Португалия планира също през 2018 г. да въведе обслужване „на едно гише“ по въпросите на заетостта. Това би могло да играе важна роля за осигуряване на широк обхват от мерки за активизиране. Показателите за бедността и неравенството също са се подобрили. Делът на лицата, изложени на риск от изпадане в бедност е все по-близо до средната стойност за ЕС, а делът на доходите на най-бедните 20 % от населението се е увеличил от 2015 г. насам. Въпреки това неравенството в доходите продължава да е голямо. Освен това ефективността на социалните трансфери (с изключение на пенсиите) за изваждане на хората от бедността е ниска, адекватността на схемата на минималния доход (въпреки подобрението) остава ограничена и достъпността на жилищата представлява все по-голямо предизвикателство за домакинствата с ниски доходи.

               (13)Независимо от значителното увеличаване на броя на постоянните работни места през 2017 г., делът на временно наетите лица остана стабилен на равнище от 22 %, което все още е едно от най-високите равнища в ЕС. През 2017 г. около 82 % от временно наетите лица са били в това положение не по собствена воля. Въпреки че все по-голям брой лица преминават от временни към постоянни работни места, временните договори продължават да бъдат обичайни за безработните лица, които започват работа. Освен това (вече голямата) разлика в заплащането между срочно и безсрочно заетите служители нарасна по време на кризата. Мерките за насърчаване на създаването на постоянни работни места (напр. Contrato-Emprego), както и освобождаването от социалноосигурителни вноски при наемане на работа на хората, принадлежащи към уязвими групи, се оказаха ефективни, но имаха ограничен обхват. Някои аспекти на законодателството за защита на заетостта и тромавите съдебни процедури все още може да пречат на наемането на постоянни трудови договори. Въпреки това понастоящем се планират действия за преразглеждане на правната рамка за условията за освобождаване от работа. Правителството планира мерки за преодоляване на сегментацията на пазара на труда чрез тристранни дискусии със социалните партньори.

               (14)Като цяло нивото на умения на възрастното население продължава да е сред най-ниските в Европа, което пречи на иновационния потенциал и конкурентоспособността на страната. Това включва цифровите умения: през 2017 г. само 50 % от гражданите на възраст 16—74 години притежават основни или по-високи от основните цифрови умения (спрямо средна стойност за ЕС от 57 %). В тази връзка се осъществяват програми с (по-специално Qualifica и националната инициатива за цифрови умения Incode 2030), но тяхната ефективност за повишаване на основните умения на работниците (математическа, езикова и цифрова грамотност) и в крайна сметка за повишаване на производителността ще зависи от обхвата и качеството на предлаганото обучение, отвъд простото признаване на уменията. Въпреки че според данните неотдавнашните увеличения на минималната работна заплата (общо увеличение от 18,3 % от 2014 г. насам) не са навредили на равнището на заетост сред нискоквалифицираните работници, рязкото нарастване на броя на обхванатите служители до 20,4 % през третото тримесечие на 2017 г. доведе до по-голямо свиване на заплатите. Това заплашва да намали премията за умения, по-специално между работниците с ниска и средна квалификация, като по този начин се намалят стимулите за нискоквалифицираните лица да инвестират в образование и обучение. Правителството, заедно със социалните партньори, следи отблизо промените в размера на минималната заплата.

               (15)Ранното напускане на училище продължава да е по-висок от средното за ЕС, но с тенденция за спад в дългосрочен план, отчасти благодарение на прилаганите мерки за насърчаване на успеха в образованието и за намаляване на процента на прекъсналите образованието си. Образователните резултати продължават да се подобряват, но съществуват опасения по отношение на равнопоставеността, тъй като делът на учениците със слаби резултати се различава значително между долния и горния социално-икономически квартил. Делът на завършилите висше образование (30—34 години) е намалял от 34,6 % през 2016 г. на 33,9 % през 2017 г., което е далеч под националната цел от 40 % до 2020 г. Въпреки високата пригодност за заетост на висшистите със специалности в областта на точните науки, инженерните науки, технологиите и математиката, в тези специалности интересът е слаб.

               (16)Независимо от положителните промени в португалската система за научни изследвания и иновации през последните години, по-специално по отношение на количеството и качеството на човешките ресурси и научната продукция, като цяло остават значителни пречки в създаването на култура и условия за по-силно сътрудничество между академичните среди и предприятията. Те включват пречки пред трансфера на знания и технологии, пазарната реализация на резултатите от научните изследвания, както и професионалните перспективи, които не стимулират в достатъчна степен научните работници да изследват възможностите за „предприемачески изследвания“ и възможностите за сътрудничество със стопанския сектор. Допълнителното повишаване на информираността и яснота за интелектуалната собственост в отношенията между академичните среди и предприятията би могло да допринесе за намаляване на времето на изпълнение на договорните цели, за икономическа реализация на научните познания, както и на техния икономически потенциал.

               (17)Всеобхватна стратегия за по-бързо намаляване на необслужваните активи е в процес на изпълнение. Това помогна да се намали съотношението на необслужваните заеми от 17,2 % от брутните заеми в края на 2016 г. до 14,6 % през третото тримесечие на 2017 г. Необслужваните заеми на предприятията са особено притеснителни, тъй като те съставляват около две трети от общия обем на необслужваните заеми; съотношението на необслужваните корпоративни заеми остава високо — 26,6 % от брутните заеми. Премахването на проблемните активи е от ключово значение за даване на повече свобода на предлагането на заеми за нови инвестиции и устойчив растеж. Въпреки това процедурите за неплатежоспособни дружества и слаби вторични пазари за проблемни активи продължават да бъдат значителни пречки за намаляването на съотношението на необслужваните заеми. Макар че увеличенията на капитала, заедно с продължаващите усилия за намаляване на разходите, подобряват перспективите на финансовия сектор, рентабилността остава ниска, експозицията към държавен дълг — висока, а капиталовите буфери — слаби.

               (18)Достъпът до финансиране и капитал остава основно предизвикателство за португалската икономика. Получаването на стабилен достъп до финансиране, и по-специално до собствен капитал, се счита за едно от основните предизвикателства за португалските предприятия, което допълнително се изостря от натиска за намаляване на задлъжнялостта. В относително изражение алтернативните източници на финансиране все още нямат голям дял. През последните години бяха лансирани нови програми и кредитни линии, заедно с допълнително опростяване на бизнес средата, но все още има място за подобрение. В същото време, макар и намаляващи, необслужваните заеми и корпоративният дълг остават високи и подобренията в разпределението на капитал към по-продуктивните предприятия ще бъдат от полза за инвестиционната среда.

               (19)Независимо от напредъка във въвеждането на административно опростяване за хоризонталните въпроси, които оказват въздействие върху всекидневния живот на гражданите и предприятията, специфичните за сектора регулаторни и административни пречки все още затрудняват инвестициите и ефикасното разпределение на ресурсите. Преосмислянето на процедурните процеси чрез скъсяване на сроковете за вземане на решения, разрешаването на дерогация от принципа на мълчаливото одобрение само в много ограничен брой случаи и замяната на схемите от разрешителни, изискващи представянето на многобройни документи, с „отговорни декларации“ са особено необходими секторни реформи в тази насока. Административните такси в сектора на строителството трябва да бъдат пропорционални на действителните разходи. Конкуренцията при обществените поръчки продължава да е ограничена. Преразгледаният кодекс за обществените поръчки има за цел да насърчи прозрачността, конкуренцията и по-доброто управление на обществените поръчки. Прилагането на новите правила следва да бъде наблюдавано, включително въздействието на по-строгите правила върху използването на пряко възлагане на обществени поръчки. Въпреки че португалската съдебна система продължава да подобрява своята ефикасност, продължителността на производствата в административните съдилища все още е предизвикателство. Освен това корупцията и липсата на прозрачност все още се възприемат от предприятията като проблемни области. Въпреки че продължи напредъкът по отношение на наказателното преследване на корупцията, усилията за подобряване на културата на почтеност в публичните институции досега не са показали необходимите резултати.

               (20)Регулаторните реформи са оскъдни от въвеждането на програмата за финансова помощ, тъй като в този контекст беше договорено спиране на реформите или дори обратни реформи. На корпоративните групи е забранено да предоставят известен брой професионални услуги. Подзаконовите нормативни актове, регламентиращи някои професионални бизнес услуги, по-специално правните услуги, са по-малко амбициозни от рамковото законодателство в решаващи аспекти, като например по отношение на правната форма, дяловите участия, управлението, рекламата и мултидисциплинарните практики. Реформата на разрешаването и регистрацията на доставчиците на строителни услуги беше бегло допълнена с облекчаване на проверките на инсталационните услуги и строителните проверки.

               (21)В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Португалия, който беше публикуван в доклада за страната за 2018 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2018 г. и националната програма за реформи за 2018 г., както и последващите действия по препоръките, отправени към Португалия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Португалия, но и степента на тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза за бъдещите национални решения.

               (22)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му
                  10
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (23)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—3 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Португалия да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

               1.Да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи да не надвишава 0,7 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция от 0,6 % от БВП. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да засили контрола на разходите, ефективността на разходите и подходящото бюджетиране, по-конкретно в областта на здравеопазването, с акцент върху намаляване на просрочените задължения в болниците. Да подобри финансовата устойчивост на държавните предприятия, по-специално чрез увеличаване на общия им нетен доход и чрез намаляване на дълга.

               2.Да насърчава среда, благоприятстваща наемането на работа на безсрочен договор, включително чрез преразглеждане на правната рамка, в консултация със социалните партньори. Да повиши равнището на уменията на възрастното население, включително цифровата грамотност, чрез засилване и разширяване на обхвата на обучението за възрастни в програмите за квалификация. Да повиши интереса към висшето образование, а именно в областта на точните науки и технологиите.

               3.Да подобри ефективността на производството по несъстоятелност и събирането на данъци и да намали пречките пред вторичния пазар на необслужвани заеми. Да подобри достъпа до финансиране за предприятията. Да намали административната тежест, като съкрати процедурните срокове, като използва в по-голяма степен мълчаливото одобрение и като намали изискванията за представяне на документа. Да премахне оставащите регулаторните ограничения, като гарантира правилното прилагане на рамковото законодателство за силно регламентираните професии. Да повиши ефективността на административните съдилища, наред с другото чрез намаляване на продължителността на производствата.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 421 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 220 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи без лихвените разходи, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Национално финансираното бруто образуване на основен капитал се изглажда в рамките на период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (10)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 426 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Швеция за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Швеция за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие също Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Швеция за 2018 г.
                  5
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Швеция в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Швеция през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 7 март 2018 г.
                  6
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси. По-специално надценените равнища на цените на жилищата в съчетание с продължаващото нарастване на задлъжнялостта на домакинствата създава рискове от неуправляема корекция. Високата задлъжнялост на домакинствата запазва тенденцията си към покачване. Цените на жилищата нарастват с бърз и почти непрекъснат темп от около 20 години насам. През последното тримесечие на 2017 г. бе отчетен отрицателен растеж. При все това показателите за определяне на стойността сочат, че цените на жилищата продължават да са много високи в сравнение с основните икономически показатели. Въпреки че банките изглеждат добре капитализирани, една неуправляема корекция би могла да се отрази и върху финансовия сектор, тъй като банките са все по-изложени на ипотечните кредити на домакинствата. В такъв случай би могло да има последици за съседните страни, предвид системните финансови взаимовръзки. През последните години бяха предприети мерки за ограничаване на ръста на ипотечните кредити и за увеличаване на жилищното строителство. Въпреки това политиките, прилагани до този момент, не бяха достатъчни за справяне с надценяването в жилищния сектор и все още има съществени пропуски в политиките, особено по отношение на данъчните стимули за притежаване на жилище, както и функционирането на предлагането на жилища и пазара на отдаване под наем.

               (3)На 27 април 2018 г. Швеция представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за конвергенция за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (5)Спрямо Швеция понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2018 г. правителството планира да постигне излишък от 1,0 % от БВП през 2018 г. и да продължи да спазва средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — през целия период на програмата. Според програмата за конвергенция за 2018 г. съотношението консолидиран държавен дълг/БВП се очаква да намалее до 37,3 % през 2018 г. и да продължи да спада до 29,0 % през 2021 г. Икономическият растеж и солидните публични финанси са основните движещи сили за намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,7 % от БВП през 2018 г. и излишък от 1,0 % през 2019 г., с което се надвишава средносрочната бюджетна цел. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г., Съветът е на мнение, че се очаква Швеция да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 и 2019 г.

               (6)От високи поначало равнища, задлъжнялостта на домакинствата продължава да се увеличава. Дългът на домакинствата нарасна със 7,0 % през 2017 г., като достигна около 86 % от БВП и 184 % от разполагаемия доход — сред най-високите равнища в ЕС. След известен спад през 2016 г., средното съотношение на дълга спрямо разполагаемия доход при новите ипотечни кредитополучатели отново се покачи през 2017 г. до ново върхово равнище от 411 %. Нарастването на дълга на домакинствата се дължи главно на по-високите ипотечни кредити, свързани с високите цени на жилищата и структурни нарушения, благоприятстващи инвестициите в недвижими имоти чрез ипотечно кредитиране.  Равнищата на дълга са разпределени неравномерно, като домакинствата с по-ниски доходи и на по-млада възраст са с особено големи дългове спрямо техните доходи. Швеция е въвела няколко макропруденциални мерки през последните години. Предприетите мерки включват определянето на ограничения на размера на кредита/стойността на имота, адаптирането на границите на рисково тегло на банките, както и въвеждането на официално правило за амортизация на ипотеките през юни 2016 г. През март 2018 г. влезе в сила ново засилено изискване за амортизация на ипотеките по отношение на ипотеките с висок дълг спрямо дохода.  Швеция също така прие законодателни актове за засилване на правния мандат на макропруденциалния орган (Finansinspektionen). Новият мандат функционира от февруари 2018 г., като дава възможност на органа да реагира по-своевременно с по-широк спектър от потенциални мерки за рисковете, свързани с нарастващата задлъжнялост на домакинствата. Предприетите досега стъпки на макропруденциалната политика изглежда са оказали ограничено въздействие върху ръста на ипотечното кредитиране. Постепенното ограничаване на данъчното приспадане на лихвите по ипотеките или увеличаването на постоянните данъци върху недвижимата собственост ще помогне за овладяване ръста на задлъжнялост на домакинствата, но правителството не е постигнало никакъв напредък по този въпрос.

               (7)През 2017 г. шведската икономика отбеляза силен растеж с около 2,4 % в резултат на стабилното увеличаване на вътрешното търсене. Особено голям принос за това имат инвестициите, които нараснаха с 6,0 % (в сравнение с предходната година) през първите три тримесечия, движени от инвестициите в жилищно строителство.  Въпреки рязкото увеличаване на новото строителство през последните години все още има недостиг на предлагане на жилища, особено на жилища на достъпни цени около големите градове. Липсата на налични и достъпни жилища може и да ограничи мобилността на пазара на труда и ефективната интеграция на мигрантите на пазара на труда и да допринесе за неравенството между поколенията.

               (8)След две десетилетия на бързо растящи цени на жилищата жилищният пазар отбеляза постепенен спад през есента на 2017 г., но цените остават над основните нива. Сред основните фактори за това са данъчните стимули по отношение на притежаването на жилище, ипотечните дългове и продължаващите гъвкави кредитни условия, съчетани с относително ниска амортизация на ипотечните кредити.  Освен това недостигът на жилища е свързан със структурни недостатъци, включително ограничена конкуренция в строителния сектор поради препятствията за навлизане на пазара за малките и чуждестранните предприятия и възможността на големите предприемачи да контролират ресурсите от земя. Съществуват и пречки пред ефективното използване на съществуващия жилищен фонд. На пазара на жилищата под наем, наемите на цени под пазарните равнища създават блокиране и „вътрешни/външни“ ефекти. На пазара на жилищата, притежавани от собствениците си, данъците върху капиталовите печалби намаляват мобилността на притежателите на жилища. Шведските органи продължават постепенно да прилагат плана от 22 точки за увеличаване на жилищното строителство и за подобряване на  ефикасността на жилищния пазар. При все това не са предприети действия по политиката за въвеждане на по-голяма гъвкавост в определянето на наемите или за преразглеждане на данъците върху капиталовите печалби.

               (9)Модерната икономика се нуждае от висококвалифицирани работници и има съответен недостиг на работна ръка в сектори като строителството, образованието, здравеопазването, науката, инженерните науки и информационните и комуникационни технологии. Във връзка с това продължават да съществуват предизвикателства, като например интегрирането на хората с мигрантски произход, особено на жените, на пазара на труда. Равнището на заетост при жените, родени извън ЕС, е значително по-ниско, отколкото за населението като цяло. Разликите по отношение на образованието между учениците с различен социално-икономически произход се увеличават. Интеграцията на новопристигнали ученици мигранти в училищната система изисква внимателно наблюдение, както и увеличаващият се недостиг на учители.

               (10)В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция, който беше публикуван в доклада за страната за 2018 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2018 г., на националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Швеция през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите национални решения.

               (11)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2018 г. и становището
                  9
                му е, че се очаква Швеция да спази Пакта за стабилност и растеж.

               (12)С оглед на задълбочения преглед на Комисията и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия през 2018 и 2019 г.:

               1.Да се справи с рисковете, свързани с високата задлъжнялост на домакинствата чрез постепенно ограничаване на данъчното приспадане на лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост. Да насърчава жилищното строителство, там където недостигът е най-належащ, по-специално чрез отстраняване на структурните пречки пред строителството, и да подобри ефикасността на жилищния пазар, включително чрез въвеждане на по-голяма гъвкавост в определянето на наемите и чрез преразглеждане на данъците върху капиталовите печалби.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 426 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        Работен документ на службите на Комисията SWD (2018) 225 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (OB L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 412 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Кипър за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Кипър за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Съветът надлежно взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 22 ноември 2017 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Кипър ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Кипър следва да гарантира пълното и своевременното изпълнение на препоръката относно икономическата политика за еврозоната в съответствие с препоръки 1, 3 и 5 по-долу.

               (3)Докладът за Кипър
                  5
                за 2018 г. беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бяха оценени напредъкът на Кипър в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Кипър по отношение на неговите национални цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбоченият преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 7 март 2018 г
                  6
               . Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Кипър са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално, от основно значение е страната да се справи със значителните финансови дисбаланси под формата на частен, публичен и външен дълг, както и с високото равнище на необслужваните кредити.

               (4)На 19 април 2018 г. Кипър представи националната си програма за реформи за 2018 г., а на 30 април 2018 г. — своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (6)За Кипър понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира балансирана бюджетна позиция в номинално изражение от 1,7 % от БВП през 2018 г. и малко под 2,0 % от БВП през периода на програмата. Средносрочната бюджетна цел, определена при балансирано в структурно отношение състояние на бюджета, се очаква да бъде постигната през периода 2018—2021 г. След като спадна до около 97,5 % от БВП през 2017 г., съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да се увеличи до 105,6% през 2018 г. и неотклонно да намалява след това, като достигне до 88 % до 2021 г., съгласно програмата за стабилност за 2018 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Съществуват рискове от влошаване на макроикономическите хипотези, представени в програмата за стабилност, главно поради високото равнище на необслужваните кредити във финансовия сектор.

               (7)На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Кипър да се придържа към средносрочната бюджетна цел през 2018 г. Това е съвместимо с максимален темп на номинален растеж на нетните първични държавни разходи
                  9
                в размер на 1,9 % през 2018 г., което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо от 0,4 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо се планира да отчете излишък от 0,8 % от БВП през 2018 г. и 0,5 % от БВП през 2019 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Според прогнозите Кипър ще спази правилото за дълга през 2018 г. и 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Кипър да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 г. и 2019 г. Същевременно в краткосрочен и средносрочен план внимателно следва да се наблюдава развитието на разходите, особено с оглед на евентуалните бъдещи рискове за стабилността на приходите.

               (8)Въпреки неотдавнашните усилия в областта на услугите за електронно управление, качеството на регулаторната уредба и мобилността на персонала, неефективността в публичната администрация продължава да бъде предизвикателство и оказва въздействие върху стопанската среда. Висящи остават възлови законодателни предложения, предназначени да решат проблема. Сред тях са проектозакони за реформата на публичната администрация и на органите на местното самоуправление. Слабостите в уредбата за управление на държавните предприятия биха могли да улеснят натрупването на публични условни пасиви и да възпрепятстват инвестиционния капацитет в основни обществени услуги, като например далекосъобщенията и енергетиката. Ограничаването на разходите за заплати в публичния сектор беше фактор от решаващо значение за фискалната консолидация в Кипър. При все това действащото колективно споразумение за ограничаване на растежа на заплатите в публичния сектор изтича през 2018 г., и все още липсва решение с по-постоянен характер.

               (9)През декември 2017 г. бяха приети Национална стратегия за борба с корупцията и план за действие. На съществуващия антикорупционен орган продължават да му липсват ресурси, но правителството обмисля създаването на ново независимо ведомство. Различни законодателни инициативи, като законопроекти за защитата на лицата, подаващи сигнали, лобирането и декларациите за имущество, понастоящем са предмет на парламентарен контрол и, ако бъдат приети, също ще допринесат за укрепването на националната уредба за борба с корупцията.

               (10)Както е посочено в препоръките от 2018 г. за еврозоната, борбата срещу стратегиите за агресивно данъчно планиране е от съществено значение, за да се възпрепятства нарушаването на конкуренцията между предприятията, за гарантирането на справедливо третиране на данъкоплатците и защита на публичните финанси. Разпространението между държавите членки на ефектите от стратегиите на данъкоплатците за агресивно планиране налага координирани действия на националните политики, които да допълват законодателството на ЕС. Високите равнища на плащания по дивиденти и лихви (спрямо БВП) продължават да показват, че данъчните правила на Кипър се използват от дружества, които практикуват агресивното данъчно планиране. Липсата на данъци, удържани при източника (т.е от лица пребиваващи в ЕС към такива, които пребивават в трети държави), върху изходящите дивиденти, лихви и, в много случаи, авторски и лицензионни възнаграждения, изплащани от предприятия, базирани в Кипър, на лица, пребиваващи в трети държави, може да доведе до пълно пропускане на данъчно облагане върху тези плащания, ако те не са обложени също в юрисдикцията на местоназначение. Липсата на такива данъци, заедно с правилата, уреждащи данъчната регистрация на дружествата като местно лице, все още могат да улесняват агресивното данъчно планиране. Въпреки че режимите за приспадане на фиктивните лихви спомагат за намаляване на склонността към задлъжняване, те могат също да бъдат използвани с цел избягване на данъци, ако липсват ефективни правила срещу злоупотреба. Комисията взема под внимание последните обявени или приети положителни стъпки (т.е. обявеното преразглеждане на правилата, уреждащи данъчната регистрация на дружествата като местно лице, планираните изменения на разпоредбите относно трансферното ценообразуване). Въз основа на неотдавнашните разговори, Комисията ще продължи конструктивния си диалог с цел борба срещу данъкоплатци агресивни стратегии за планиране.

               (11)Неефективността в съдебната система продължава да се отразява на изпълнението на договорите и на бързото разрешаване на граждански и търговски дела. Тромавите граждански производства и незадоволителното изпълнение на съдебните решения тежат върху стимулите на банките да използват законодателните уредби за несъстоятелността и принудителното изпълнение с цел да намалят своите обеми от необслужвани заеми. Започна провеждането на поредица от реформи за решаването на най-критичните проблеми в съдебната система, по-специално слабата цифровизация на съдилищата и липсата на обучение през цялата кариера на съдиите.

               (12)Използването на законодателните уредби за несъстоятелността и принудителното изпълнение остава ограничено, а това подкопава усилията за намаляване на необслужваните заеми. Бе създадена работна група от заинтересовани страни, която да направи преглед на изпълнението и действието на уредбите. Бяха взети някои административни мерки за намаляване на забавянето в издаването на актове за собственост. Остават обаче големи забавяния и все още липсва структурно решение за справяне с недостатъците на системата за сделки с недвижима собственост (т.е. издаването и прехвърлянето на актове за собственост).

               (13)Високото равнище на необслужвани кредити продължава да бъде основната слабост на банковия сектор и оказва влияние върху предлагането на кредити. Банките все още се сблъскват с пречки при принудителното изпълнение на своите вземания от кредитополучатели, неизпълняващи задълженията си, а слабата дисциплина на погасяване продължава да бъде проблем. През 2017 г. необслужваните заеми намаляха, макар и неравномерно в отделните банки, в резултат на преструктуриране на дългове чрез отписвания или замени на дълг срещу активи. Остават неясноти във връзка с устойчивостта на плановете на банките за тяхното намаляване, тъй като повторните неизпълнения по заеми и техните повторни преструктурирания остават големи, а пряката експозиция на банките към пазара на недвижими имоти се увеличава. Тези фактори говорят за необходимостта от бързо прилагане на по-всеобхватна стратегия за ускорено изчистване на счетоводните баланси на банките, като се вземат предвид социалните последствия за уязвимите групи и внимателно се разработят стимули за затягане на дисциплината на погасяване. Като част от тази стратегия изглеждат необходими законодателни изменения, даващи възможност за ефективно изпълнение на вземанията и за улесняване на продажбата на заеми, включително за защитата на кредитополучателите и въвеждането на електронни търгове. Освен това управленският и административният капацитет на надзора на застрахователните и пенсионните фондове е все още слаб. Правителството възнамерява да представи законодателни предложения за решаването на този проблем през 2018 г.

               (14)Изпълнението на плана за действие за растеж доведе до известен напредък в областта на стратегическите инвестиции, предприемачеството и по-доброто регулиране. Въпреки това, някои важни реформи са в застой, по-специално по отношение на предоставянето на лицензи, разрешаващи инвестиционни проекти. Достъпът до финансиране се е подобрил, благодарение на някои подобрения в изискванията за обезпечение, но продължава да бъде основен проблем, особено за малките и средни предприятия. Мерките за финансово подпомагане се основават предимно на субсидии. Алтернативните източници на финансиране, като рисков капитал, дялово финансиране и колективно финансиране остават незначителни за кипърските предприятия. Приватизационните усилия, насочени към привличането на чуждестранни инвестиции, повишаващи производителността, в много случаи са в застой, и само при някои проекти за приватизация се постига постепенен напредък (напр. пристанището в Ларнака).

               (15)Заетостта нараства, а безработицата спада с бързи темпове, въпреки че остава висока сред младите хора и дълготрайно безработните. Продължиха усилията за подобряване на административния капацитет на публичните служби по заетостта. Продължават обаче да представляват предизвикателство предоставянето на услуги на работодателите, осигуряването на категоризация на клиента, персонализираните насоки и мерки за активизиране, включително за получателите на гарантиран минимален доход. Делът на младите хора (на възраст 15—24 години) неучастващи в никаква форма на заетост, образование или обучение, все още е един от най-големите в ЕС. Мерките за информираност и своевременна индивидуализирана помощ за младите хора са ограничени, както се потвърждава от слабия им брой в съответните схеми за активиране.

               (16)Напредна модернизацията на образователния сектор, но все още са налице значителни предизвикателства. Сред неотдавнашните положителни развития са цялостното преразглеждане на учебните програми и въвеждането на нова система за назначаване на учителите. Разходите на Кипър за образование са над средните за ЕС, което показва сериозен ангажимент за образование, обучение и учене през целия живот. Въпреки това образователните резултати остават незадоволителни, преждевременното напускане на училище, въпреки че е доста под средната стойност за ЕС, се е увеличило значително. Участието в професионалното образование и обучение е слабо, реформата на системата за оценка на преподавателите е все още предстои и голяма част от завършилите висше образование продължават да заемат професии, за които не е необходима непременно академична степен.

               (17)Кипър постигна значителен напредък в здравеопазването, като прие законодателство за учредяване на новата Национална здравна система. Новата система има за цел да подобри достъпа, да въведе всеобщо здравно осигуряване, да намали високото равнище на преките плащания от страна на пациентите и да повиши ефективността на предоставянето на грижи в публичния сектор. Преди системата да започне да функционира пълноценно през 2020 г., налице са големи предизвикателства, свързани с изпълнението и нуждите от инвестиции. Следва да продължат усилията за защита срещу евентуално надхвърляне на разходите, модернизирането и повишаването на ефективността на доставчиците на здравно обслужване, включително първичните здравни грижи, въвеждане на електронно здравеопазване и създаване на национална организация по лекарствата. Равнището на дългосрочните грижи е ниско и продължава да бъде предизвикателство поради застаряването на населението.

               (18)В контекста на европейския семестър за 2018 г. Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Кипър, който беше публикуван в доклада за страната за 2018 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Кипър, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Кипър, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище Съюз към бъдещите решения на държавите членки.

               (19)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г. и е на мнение, че Кипър се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж,

               (20)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Кипър да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

               1.Да приеме ключови законодателни реформи за подобряване на ефикасността в публичния сектор, по-специално по отношение на функционирането на публичната администрация, управлението на държавните предприятия и местните органи на управление.

               2.Да активизира усилията за подобряване на ефективността на съдебната система, като преразгледа гражданските процедури, засили специализацията на съдилищата и създаде напълно функционираща система за електронно правосъдие. Да предприеме мерки за пълното привеждане в действие на правните уредби за несъстоятелността и принудителното изпълнение, както и да осигури надеждни и бързи системи за издаване на актове за собственост и за прехвърляне на права върху недвижимо имущество.

               3.Да ускори процеса на намаляване на необслужваните кредити, като изпълни всеобхватна стратегия, включваща законодателни изменения, даващи възможност за ефективни производства по събиране на вземания и улесняващи продажбата на заеми. Да интегрира и засили надзора на застрахователните дружества и пенсионните фондове.

               4.Да отдаде приоритет на изпълнението на възловите елементи от плана за действие за растеж, по-специално бързото изпълнение на стратегическите инвестиции, и да предприеме допълнителни мерки за подобряване на достъпа до финансиране за малките и средните предприятия. Да подобри резултатите на държавните предприятия, включително като възобнови изпълнението на приватизационни проекти.

               5.Да приключи реформите, предназначени да увеличат капацитета и ефективността на публичните служби по заетостта, и да увеличи подкрепата за информираност и активизиране в полза на младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Да приключи реформата на системата за образование и обучение, включително оценката на учителите и действията за увеличаване на капацитета на професионалното образование и обучение. Да предприеме мерки, за да гарантира, че националната здравна система ще започне да функционира пълноценно през 2020 г., както е планирано.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        COM (2018) 412 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 211 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Нетните първични разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 425 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Финландия за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Финландия за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията също прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Финландия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръката за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Финландия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката относно икономическата политика за еврозоната, както е посочено в препоръките по-долу, по-специално (3).

               (3)Докладът за Финландия за 2018 г.
                  4
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Финландия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Финландия по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 13 април 2018 г. Финландия представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (6)За Финландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2018 г. правителството планира номинално салдо -0,6 % от БВП през 2018 г., непроменено спрямо предходната година. Според правителството, салдото се очаква да се подобри през 2019 г. и след това през 2020 г. и 2021 г. да достигне малък излишък. Средносрочната бюджетна цел — дефицит в размер на 0,5 % от БВП в структурно изражение — беше постигната през 2017 г. Въпреки това преизчисленият структурен дефицит
                  7
                се очаква да бъде малко по-голям от 0,6 % от БВП през периода 2018—2019 г. и да намалее след това. Съотношението между консолидирания държавен дълг и БВП достигна най-високата стойност от 63,6 % през 2015 г. и спадна до 61,4 % от БВП през 2017 г. Съгласно програмата за стабилност за 2018 г. съотношението на дълга ще продължи да се понижава и ще достигне 56,7 % от БВП през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози като цяло изглежда реалистичен. Основните рискове за бюджетните прогнози са свързани с възможно по-големите от очакваните първоначални разходи за планираната реформа на социалните и здравните услуги.

               (7)В програмата за стабилност за 2018 г. се припомня, че разходите, свързани с извънредния приток на бежанци са се увеличили и това въздействие върху бюджета е било значително през 2015—2016 г. В програмата за стабилност за 2017 г. се предвиждаше разходите да се понижат с 0,15 % от БВП през 2017 г. Тази графика не беше потвърдено в програмата за стабилност за 2018 г. и поради това не е взета предвид от Комисията. Освен това, за 2017 г. на Финландия беше разрешено временно отклонение от 0,5 % от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, за да се вземат предвид основните структурни реформи, по-специално реформата на пенсионната система от 2017 г. и пакта за конкурентоспособност, с положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. През 2017 г. на Финландия бе предоставено временно отклонение от 0,1 % от БВП с цел да бъдат взети предвид националните разходи за инвестиции в проекти, съфинансирани от Съюза. Що се отнася до последното отклонение, един от критериите за допустимост е общите публични инвестиции да не намаляват. Данните за изпълнението за 2017 г. показват спад на публичните инвестиции през 2017 г. в сравнение с предходната година, докато инвестициите, свързани с фондове на Съюза, се очаква да останат стабилни. Поради това Финландия вече не се счита за отговаряща на условията за временно отклонение от 0,1 % от БВП по отношение на националните разходи за инвестиции в проекти, съфинансирани от Съюза през 2017 г. Тези оставащи временни отклонения от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел са пренесени за следващ период от три години. Поради това временните отклонения в рамките на клаузите за необичайни събития и структурни реформи са в размер на 0,67 % от БВП през 2018 г. и 0,5 % от БВП през 2019 г.

               (8)На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча на Финландия да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2018 г. е ограничено до допуснатото отклонение, свързано с отражението върху бюджета на необичайни събития (разрешено за 2016 г.), както и допуснатите отклонения, свързани с осъществяването на структурни реформи и инвестиции (разрешени за 2017 г.). Това е съвместимо с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи в размер на 1,9 % през 2018 г., което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо с 0,1 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от известно отклонение от препоръчаната фискална корекция през 2018 г. При все това, с оглед на надхвърлящия очакваното резултат за 2017 г., разстоянието от средносрочната цел понастоящем се очаква да бъде по-малко от предоставените отклонения, свързани с клаузите за необичайни събития и за структурни реформи. Ако бъде потвърдено, това ще се вземе предвид в последващата оценка за 2018 г.

               (9)През 2019 г., въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г., Финландия следва да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2019 г. е ограничено до допуснатото отклонение, свързано с отражението върху бюджета във връзка с изпълнението на структурните реформи, за които е предоставено временно отклонение през 2017 г. Това е съвместимо с максимален номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи в размер на 2,9 % , което съответства на допустимо влошаване на структурното салдо с 0,2 % от БВП. При непроменена политика, Финландия се очаква да спази изискването за 2019 г. Очаква се също Финландия да спази целевия показател за намаляване на дълга през 2018 г. и 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Финландия трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки, за да гарантира спазването на препоръката през 2018 г., и че предвижда през 2019 г. да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (10)Очаква се вследствие от застаряването на населението и намаляването на работната ръка разходите за пенсии, здравеопазване и дългосрочни грижи да нараснат от 24 % от БВП през 2017 г. на 27 % от БВП до 2030 г. Административната реформа и реформата на социалните и здравните услуги, които понастоящем са в процес на обсъждане в парламента на Финландия, са насочени към намаляване на растежа на разходите в тази област. Други цели са да се гарантира равен достъп до здравни грижи и намаляване на времето, през което пациентите чакат за преглед, особено в по-малко облагодетелстваните или отдалечените райони. Съотношението на неудовлетворените потребности от медицински грижи (по собствена преценка на гражданите), е над средното за ЕС. По-специално, лицата, които не са част от работната сила, изпитват затруднения при получаването на необходимите медицински грижи. Ново равнище на регионална публична администрация, т.е. области, ще поеме грижата за социалните и здравните услуги във Финландия от 2020 г. Реформата ще обедини средствата, за да се осигури тяхното по-ефективно използване на областно равнище. По-голямото използване на цифрови и електронни услуги следва също да повиши производителността. Накрая, социалните и първичните здравни услуги ще бъдат предоставяни както от публични, така и от частни социални и здравни центрове. Това ще предостави на пациентите по-голяма свобода на избор, като в същото време конкуренцията между доставчиците на услуги се очаква да доведе до икономии на разходи. Постигането на тези амбициозни цели ще зависи също така от решенията, взети по време на етапа на прилагане на реформата.

               (11)През 2017 г. равнището на заетостта във Финландия беше 74 % от цялото население в трудоспособна възраст (20—64 г.), т.е. относително ниско в сравнение с това на другите скандинавски държави. Участието на пазара на труда също беше по-ниско, особено за жените, нискоквалифицираните мъже и лицата с мигрантски произход. Равнището на структурната безработица през 2017 г. беше високо — около 7,5 % от общата работна сила. За растежа на заетостта, и въпреки мерките, приети наскоро от финландските власти, все още съществуват предизвикателства за приемането на повече стимули за приемане на предложена работа и по-активни политики на пазара на труда.

               (12)„Капаните“ на незаетостта и безработицата си остават пречка за по-широкото използване на работната сила. Значителната незаетост се дължи на системата за социално подпомагане и съчетаването на различните видове обезщетения и надбавки. Социалното подпомагане и помощите за жилищно настаняване формират съществен компонент на този „капан“. Тези и други ползи и обезщетения намаляват много бързо с повишаването на доходите, което създава риск започването на работа да не бъде достатъчно привлекателно от финансова гледна точка. Сложността на правилата за обезщетенията, съчетана с административни практики, се счита, че ще доведе до значителни „капани“ на безработицата или „бюрократични капани“. Несигурността във връзка с равнището на обезщетенията и срока за възстановяването им намалява привлекателността на работата по краткосрочни договори и работата на непълно работно време. Накрая, въпреки неотдавнашния ръст в новото жилищно строителство, липсата на жилища на достъпни цени в центровете на растеж би могло да представлява допълнителна пречка пред трудовата мобилност. Текущият експеримент с основния доход, чиито първи резултати се очакват през 2019 г., вероятно ще предостави известна информация за преразглеждане на системата за социална сигурност. Разглежда се възможността за реформа на системата за отпуск за отглеждане на дете, с цел увеличаване на равнището на заетостта при жените в детеродна възраст и за насърчаване на равенството между половете. В процес на изготвяне е регистър на доходите в реално време — той може да предостави възможност за подобряване на ефикасността на обществените услуги и ефективно да определи нивото на обезщетенията.

               (13)Практиките за определяне на заплатите се променят и се насочват в посока към договаряне на секторно и местно равнище. Тъй като предприятията често се сблъскват с различни ограничения, тази тенденция следва да позволи по-голямо диференциране на заплатите между предприятията, за да се гарантира, че реалните увеличения на заплатите са в съответствие с увеличаването на производителността, като същевременно подкрепя по-добрите резултати по отношение на заетостта. В рамките на последните споразумения, сключени в края на 2017 г. и началото на 2018 г., организираните работодатели имат повече възможности за договаряне на местно равнище. За неорганизираните работодатели продължават да съществуват някои пречки. Наблюдават се първите положителни резултати, като текущото състояние на неотдавнашните преговори относно заплатите показва като цяло неутрално въздействие върху разходната конкурентоспособност. На практика, въпреки липсата на формално координиране по отношение на споразуменията за заплатите, има основания да се смята, че се появява финландски модел, обвързващ повишаването на заплащането в нетъргуемия сектор, с увеличенията, договорени в търгуемия сектор.

               (14)Тъй като равнищата на активност и заетост постепенното се връщат към тези отпреди кризата, по-ниската пригодност за заетост на безработните и неактивните лица вероятно ще се превърне в основна причина за загриженост, която би могла да забави възстановяването на пазара на труда, подкопавайки по този начин дългосрочната устойчивост на финландското общество на благоденствие. Ситуацията изисква адекватни и интегрирани услуги за активиране и възстановяване на безработните и незаетите хора. В същото време, ресурсите, отделени на обществените служби по заетостта, по-специално за консултантски дейности, са под средните за ЕС. Услугите за безработните, особено за тези с по-ниски перспективи за заетост, са разпръснати между няколко отделни доставчици. Интеграция или по-добра координация ще спомогнат за непрекъснатост на веригата от услуги („обслужване на едно гише“ за безработни и незаети). Необходими са непрекъснати усилия за осигуряване на повторно навлизане на незаетите лица на пазара на труда, по-специално на лицата във възрастовата група 25—49 години и лицата с мигрантски произход. Мигрантите може отчасти да компенсират съществуващото намаляване на населението в трудоспособна възраст, при условие че са добре интегрирани на пазара на труда и във финландското общество. На последно място, недостигът на работна ръка се увеличава, вероятно отразявайки текущите структурни промени в икономиката като застаряването на населението. Това предполага необходимост от продължаване на инвестициите в ученето за възрастни и професионалното обучение, за да се даде възможност за професионална мобилност и да се намалят несъответствията между търсените и предлаганите умения.

               (15)Правителството е въвело мерки за насърчаване на предприемачеството и стартиращите предприятия и е подобрило също така достъпа до кредити и експортни гаранции за малките и средните предприятия. Освен това, безработните вече могат да получават обезщетения за безработица през първите месеци при започването на стопанска дейност. Тази схема най-вероятно ще се окаже успешна, ако бъде съчетана с обучение и наставничество, от друга страна кратката ѝ продължителност може да ограничи нейното въздействие. Освен това продължават да съществуват някои слабости в социалната закрила на предприемачите и самостоятелно заетите лица, като относителният риск от бедност за самостоятелно заетите лица във Финландия е голям.

               (16)Дългът на домакинствата продължава да е на изключително високо ниво (67 % от БВП през 2016 г.). Дългът е предимно с променлив лихвен процент, което представлява риск в случай че лихвените проценти се увеличат в средносрочен план. Потребителският кредит се увеличава бързо и нарастващ дял от това кредитиране се отпуска от чуждестранни банки, други финансови институции (различни от кредитни институции), дружества, предоставящи малки заеми, и кредитиране между физически лица. Финансовият надзорен орган на Финландия прие редица мерки за ограничаване нарастването на равнището на задлъжнялост на домакинствата. Въпреки това не се очаква скоро активно намаляване на задлъжнялостта, особено като се има предвид, че лихвените проценти продължават да бъдат ниски и доверието на потребителите е силно. Липсата на кредитен регистър може да попречи на банките да имат ясна представа за общата задлъжнялост на домакинствата.

               (17)В контекста на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Финландия и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност за 2018 г., националната програма за реформи за 2018 г. и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Финландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Финландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

               (18)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г., като становището му
                  8
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Финландия да предприеме следните действия през 2018 и 2019 г.:

               1.Да постигне средносрочната бюджетна цел през 2019 г., като вземе предвид обезщетенията, свързани с осъществяването на структурните реформи, за които е предоставено временно отклонение. Да гарантира приемането и прилагането на административната реформа за подобряване на разходната ефективност и равния достъп до социалните и здравните услуги.

               2.Да подобри стимулите за приемане на предложена работа и да осигури адекватни и добре интегрирани услуги за безработните и незаетите лица.

               3.Да засили наблюдението на дълга на домакинствата, включително чрез създаване на система на кредитен регистър.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 425 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 224 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

                     (8)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета