               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 329 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Испания за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Испания за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики.  Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Испания е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие също и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната
                  7
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тесните взаимовръзки между икономиките в икономическия и паричен съюз, Испания следва да гарантира цялостното и навременно изпълнение на препоръката.

               (2)Докладът на Комисията за Испания за 2016 г.
                  8
                бе публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Испания в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., и напредъкът на Испания по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включваше също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед.
                  9
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Испания са налице макроикономически дисбаланси. По-специално високото равнище на външния и вътрешния дълг, както публичния, така и частния, продължава да представлява уязвимост в контекста на високата безработица. Изключително голяма е необходимостта от действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за испанската икономика и — предвид нейния мащаб — от отрицателен ефект върху икономическия и паричен съюз. Въпреки подобряването на баланса по текущата сметка, нетните външни пасиви не се очаква да достигнат разумно равнище в краткосрочен план. В ход е намаляване на задлъжнялостта на частния сектор, подкрепяно частично от благоприятните условия на растеж, но тази необходимост не отслабва, а публичният дълг остава висок. Предприети са мерки във финансовия сектор, а също и по отношение на уредбата на корпоративната и индивидуалната несъстоятелност, но са необходими допълнителни действия за иновации и умения и за спазване на Пакта за стабилност и растеж.

               (3)На 29 април 2016 г. Испания представи своята национална програма за реформи за 2016 г., а на 30 април 2016 г. — своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, в които ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове се обвързва с доброто икономическо управление
                  10
               .

               (5)По отношение на Испания понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2016 г. Испания планира да постигне цели за номиналния дефицит от 3,6 % от БВП през 2016 г. и 2,9 % от БВП през 2017 г. Следователно планирано е прекомерният дефицит да бъде коригиран година по-късно от препоръчаното от Съвета, след като целите за структурната корекция и номиналния дефицит не бяха постигнати през 2014 г. и 2015 г. Посочените цели предполагат пълното изпълнение на постоянните икономии в размер на 0,4 % от БВП на централно и регионално равнище, обявени в отговор на препоръката на Автономната комисия от 9 март 2016 г. Планира се впоследствие дефицитът да продължи да спада до 1,6 % от БВП през 2019 г. Не се планира обаче постигането в срока на програмата за стабилност на средносрочната цел за балансирано състояние на бюджета в структурно изражение.  По-специално се предвижда преизчисленото структурно салдо да се подобри само слабо през 2016 г. и 2017 г. до приблизително -2½ % от БВП и да спада бавно, за да достигне -2¾ % от БВП през 2019 г. Съотношението дълг/БВП спадна само слабо през 2015 г. до 99,2 % от БВП и се очаква да спадне леко през 2016 г. и 2017 г. и по-отчетливо през следващите две години до 96% от БВП през 2019 г., като първичното салдо се превръща в излишък. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен за 2016 г. и 2017 г. и до известна степен оптимистичен след това.  Той е одобрен от испанския Независим орган за фискална отговорност (AIReF). Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. дефицитът ще възлиза на 3,9 % от БВП през 2016 г. и 3,1 % от БВП през 2017 г., т.е. над целите за номиналния дефицит в програмата за стабилност. Следователно не се предвижда Испания да коригира прекомерния дефицит през 2016 г., както бе препоръчано от Съвета. Рисковете по отношение на целите за дефицита произхождат главно от несигурността относно изпълнението на икономиите от мерките, приети през март/април 2016 г. Тъй като се предвижда, че структурният дефицит ще нарасне леко и през двете години, структурната корекция не съответства на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Испания да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. По тази причина са необходими допълнителни мерки, за да се гарантира спазването на тези разпоредби през 2016 г. и 2017 г.

               (6)По силата на член 10, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1466/97 Комисията ще следи редовно за изпълнението на действията, предприети Испания в отговор на последната препоръка на Съвета по член 126, параграф 7 от ДФЕС. Поради това Комисията ще препоръча на Съвета предприемането на съответните стъпки в рамките на процедурата по прекомерен дефицит.

               (7)От 2012 г. насам фискалната рамка на Испания бе укрепена, за да може, наред с другото, да предотвратява отклонения и да гарантира спазването на всички равнища на държавното управление на  съответните им дефицит, дълг и разходни цели. Освен това в средата на 2015 г. бе одобрено правило за прилагане (на доброволни начала) на регионално равнище, което да ограничи растежа на разходите за здравеопазване и фармацевтични продукти, а през ноември 2015 г. бе подписано споразумение между правителството и фармацевтичната промишленост, което да спомогне за рационализирането на разходите за лекарствени продукти. Въпреки това, през 2015 г. повечето региони, както и секторът на социалната сигурност не постигнаха в значителна степен своите вътрешни фискални цели. Разпоредбата за разходите, предвидена в Закона за стабилност, не бе спазена от централните, регионалните и местните подсектори на управлението и нарастване на разходите за фармацевтични продукти, по-специално в болниците, стана още по-изразено, дори ако се изключи въздействието на новите лечения против хепатит C.

               (8)В областта на обществените поръчки постиженията на Испания са добри по отношение на качеството на законодателството и наличността на процедури за обжалване. Положени са усилия за рационализиране на обществените поръчки, по специално чрез механизми за съвместно възлагане на обществени поръчки. Несъответствията, които се наблюдават обаче между различните администрации, при осъществяването на обществените поръчки и недостатъчните механизми за контрол възпрепятстват съответното прилагане на правилата за възлагане на обществени поръчки  През последните години броят на предполагаемите нарушения на законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, за които е известено на Комисията, е относително висок. Освен това испанската Сметна палата посочи някои слабости като честото използване на процедурата на договаряне без публикуване, многократното изменение на договорите, практиката на разделяне на договорите на по-малки поръчки, прекомерното използване на спешни процедури и недостатъчната точност и яснота на тръжната документация и административните решения.

               (9)Испания осъществи значителен напредък в преструктурирането на финансовия сектор. Приложен бе законът за спестовните банки, целящ укрепването на тяхното управление и намаляването на контролните дялове, държани от банкови фондации. Изпълнението на плановете за преструктуриране на банките, получаващи държавна помощ, е в доста напреднала фаза. Централната банка на Испания измени съществуващия счетоводен режим за кредитните институции и прие нова уредба за SAREB — испанското дружество за управление на активи. Новата уредба ще позволи на SAREB да възприеме съответен подход към обезценките и ще му помогне да адаптира своите политики за намаляване на задлъжнялостта в съответствие с реалистични пазарни прогнози.

               (10)Реформите на пазара на труда, предприети през последните години, направиха по-силна взаимовръзката между заетостта и растежа, като бе възобновено създаването на работни места, подкрепено от повишената гъвкавост и продължаващото задържане на заплатите. Колективните трудови договори подкрепиха тази тенденция, благодарение също на междуотрасловото споразумение, подписано през юни 2015 г. Неотдавнашното увеличение на заетостта се дължи главно на временни договори, въпреки че броят на новоподписаните безсрочни трудови договори бавно нараства. При все това възползването от насърчителните мерки за наемане за постоянно на нови работници остава ограничено, като делът на временните работници остава един от най-високите в ЕС, а техните възможностите да преминат към постоянен договор остават слаби. Кратката продължителност на временните договори намалява стимулите за инвестиране в човешки капитал и пречи на растежа на производителността. Въпреки че намалява с бързи темпове, безработицата продължава да е много висока, особено сред младите хора, и нейната средна продължителност се увеличава. Постоянно високата дългосрочна безработица поражда опасност от превръщане на безработицата в трайно явление, което засяга отрицателно условията на труд и социалните условия. Почти 60 % от дългосрочно безработните са нискоквалифицирани, което изисква подходящи активни и пасивни политики на пазара на труда, както и политики за справяне с широко разпространените несъответствия между търсените и предлаганите умения и за предотвратяване амортизацията на уменията сред тази група. Взаимодействие с работодателите при разработването на програми за обучение е все още слабо.

               (11)Ефективността на активирането и активните мерки на пазара на труда зависи до голяма степен от капацитета на службите по заетостта да разработват и предлагат индивидуализирана подкрепа на бенефициерите. Изпълнението на неотдавнашните реформи на активните политики на пазара на труда напредва бавно, а капацитетът на публичните служби по заетостта да предоставят ефективни, персонализирани консултации и помощ при търсене на работа е все още ограничен. Сътрудничеството между публичните служби по заетостта и частните агенции за намиране на работа остава слабо. Освен това сътрудничеството между публичните служби по заетостта и социалните служби на различните региони остава непостоянно, което възпрепятства предоставянето на координирана помощ на най-отдалечените от пазара на труда лица, особено на получаващите минимален доход.  Съществуват значителни разлики между регионите по отношение на схемите за подпомагане на доходите, например в начина на предоставяне, в изискванията за допустимост, в обхвата и адекватността, като същевременно трудности при прехвърлянето на социални обезщетения възпрепятстват междурегионалната трудова мобилност. Освен това информацията за прехода от схемите за минимален доход към заетост е твърде ограничена. Испания понастоящем изготвя карта на националните и регионалните схеми за подпомагане на доходите в страната, обхващаща националните и регионалните нива. При все че бяха въведени някои мерки, ефективността на семейните и жилищните помощи за намаляването на бедността остава ограничена, а липсата на адекватни и достъпни грижи за деца и на дългосрочни грижи обезсърчава най-вече жените да започнат работа.

               (12)Все по-бързите промени в отрасловия състав на заетостта, на които Испания е свидетел от 2008 г. насам, са придружени от увеличаване на несъответствията между търсените и предлаганите умения. Ниското общо равнище на уменията затруднява прехода към дейности с по-висока добавена стойност и пречи на растежа на производителността. Въпреки високия брой на завършилите висше образование, предлаганите умения не са достатъчно съобразени с нуждите на пазара на труда и степента на пригодност за заетост на наскоро дипломираните е сред най-ниските в Европа, като значителен дял от тях работят на работни места, които не изискват висше образование. Освен това, въпреки слабото подобрение през последните пет години, подпомогнато отчасти от инициативи за засилване на присъствието на бизнеса в университетските управителни съвети, сътрудничество между университетите и предприятията продължава да бъде слабо. Намалената мобилност на университетските преподаватели, липсата на гъвкавост на университетската система на управление и административните бариери, пред които са изправени службите за трансфер на научноизследователските резултати (Oficinas de transferencia de resultados de investigación), правят пречките за по-тясно сътрудничество още по-значителни.

               (13)Политиката за научни изследвания и иновации в Испания е изправена пред няколко предизвикателства. Взаимодействието между публичните и частните научни изследвания е слабо. Интензитетът на научните изследвания и иновациите в Испания  (разходите за научни изследвания и иновации в отношение към БВП) продължава да намалява на фона на сравнително малък брой иновационни дружества и ограничени стимули за сътрудничество между публичните научноизследователски организации и бизнеса. Испания изостава по отношение на повечето бизнес показатели за иновации. Разликата в разходите за интензитет на научните изследвания и иновациите спрямо ЕС като цяло е особено значителна по отношение на инвестициите в научни изследвания и иновации от частния сектор (0,6 % в Испания спрямо 1,3 % за ЕС като цяло). Рисковият капитал все още не е широко използван в Испания, по-специално на първоначалния етап. Слабата координация на политиките за научни изследвания и иновации в Испания е довела до фрагментирани регионални структури от органи и програми за насърчаване на иновационни дейности и стимулиране на сътрудничеството между науката и бизнеса, което създава значителни предизвикателства за предприятията, особено за по-малките от тях. Слабото участие на бизнеса в иновационни дейности може да е признак на липса на благоприятни за иновациите рамкови условия и стимули. Както се подчертава в партньорската проверка, извършена от ERAC (Комитет за европейското научноизследователско пространство), на испанската система за научни изследвания и иновации през 2014 г., повечето успешни публични научноизследователски системи се отличават с по-високи степени на оценка и отчетност, отколкото са наблюдаваните в Испания. В този контекст отпускането на публично финансиране за научноизследователски и иновационни дейности в университетите и публичните научноизследователски организации обикновено не се основава на постиженията, което намалява техните стимули за подобряване на качеството и приложимостта на научните резултати.

               (14)Малката средна големина на испанските дружества помага да се обясни трайната ниска производителност на икономиката. Разрастването на дружествата, съчетано с подобряването на човешкия капитал, иновациите, технологиите, достъпа до финансиране и ефикасно правосъдие, би могъл да стимулира общата производителност. През 2015 г. се засилиха инвестициите на предприятията, подкрепени от условията на динамично търсенето, ниските разходи по заемите, както и текущото оздравяването на балансите на корпоративния сектор и домакинствата. Испания предприе различни мерки за улесняване на растежа на стопанската дейност. Например наскоро бе приет закон за финансирането на бизнеса, който се очаква да улесни достъпа до финансиране за малките и средните предприятия (МСП). Освен това вече стана задължителна предварителната оценка на потенциалното въздействие на новото законодателство върху МСП. За започването на бизнес и стартирането на някои стопански дейности обаче продължават да са необходими относително дълго време и много разрешения.

               (15)Значителните разлики между отделните региони на Испания по отношение на регулаторните практики, включително относно лицензирането на стопанска дейност, могат да ограничат способността на дружествата да се разрастват. Законът за единството на пазара има за цел да намали пречките пред достъпа до икономическа дейност и нейното упражняването на територията на всички испански региони, както и да подобри регулаторните разпоредби. Той би могъл евентуално да окаже значително въздействие върху премахването на пречките пред инвестициите и да улесни лицензирането на стопанска дейност, самата стопанска дейност и растежа на дружествата. Той се прилага обаче твърде бавно от регионалните правителства, а вече тече третата година от прилагането му. По същия начин ползите от реформата в сектора на търговията на дребно от 2014 г. зависят това дали регионалните правителства са приели необходимите актове за прилагане. В допълнение справянето с пречките пред достъпа до сектора на професионалните услуги може да подобри производителността в други сектори, които използват тези ресурси. Настрана от транспонирането на Директивата за услугите в испанското право, няма напредък по отношение на хоризонтална реформа на регулаторната уредба за регламентираните професии и професионалните сдружения, с изключение на сертифицирането на проекти от професионален съвет. Не бе приета реформата, планирана в няколко последователни национални програми за реформа. Тази реформа бе насочена към определяне на професиите, за които се изисква регистрация в професионална организация, повишаване на прозрачността и отчетността на професионалните организации, „отключване“ на неоснователно запазените дейности и гарантиране на единството на пазара по отношение на достъпа до професионални услуги и тяхното упражняване в Испания.

               (16)В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ на икономическата политика на Испания и го публикува в доклада за страната от 2016 г. Тя оцени също програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Испания през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Испания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 4 по-долу.

               (17)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му
                  11
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (18)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 — 4 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Испания да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               (1)Да гарантира трайна корекция на прекомерния дефицит през 2017 г., като намали дефицита по консолидирания държавен бюджет до 3,7 % от БВП през 2016 г. и до 2,5 % от БВП през 2017 г., за което да предприеме необходимите структурни мерки и да използва всички извънредни приходи за понижаването на дефицита и дълга. Това съответства на подобрение на структурното салдо в размер на 0,25 % от БВП през 2016 г. и 0,5 % от БВП през 2017 г. Да прилага инструментите, посочени във фискалното рамково законодателство, на всички равнища на държавното управление. Да засили механизмите за контрол при възлагането на обществени поръчки и координацията на политиките за обществените поръчки на различните равнища на държавното управление.

               (2)Да предприеме мерки за подобряване на интегрирането на пазара на труда, като се съсредоточи върху индивидуализираната подкрепа и засилването на ефективността на мерките за обучение. Да увеличи капацитета на регионалните служби по заетостта и да подобри тяхната координация със социалните служби. Да преодолее пропуските и несъответствията в схемите за минимален доход и да подобри схемите за подкрепа на семейството, включително достъпа до качествени грижи за деца и дългосрочни грижи.

               (3)Да предприеме допълнителни мерки за повишаване на значението на пазара на труда за висшето образование, включително чрез предоставяне на стимули за сътрудничество между университетите, дружествата и научните изследвания. Да увеличи основаното на постиженията финансиране на публичните научноизследователски органи и университети и да насърчи инвестициите на частния сектор за научни изследвания.

               (4)Да ускори прилагането на Закона за единството на пазара на регионално равнище. Да гарантира изпълнението от страна на автономните райони на мерките за реформа, приети за сектора на търговията на дребно. Да приеме планираната реформа относно професионалните услуги и сдружения.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 329 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  COM(2016) 78 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 333 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Кипър за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Кипър за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)Кипър беше предмет на програма за макроикономически корекции до 31 март 2016 г. в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС на Съвета
                  5
               . Съгласно член 12 от Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  6
                Кипър беше освободена от мониторинга и оценката в рамките на европейския семестър за координация на икономическите политики за срока на изпълнение на програмата. След като излезе от програмата, към момента Кипър е изцяло реинтегриран в европейския семестър.

               (2)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  7
               , с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. На 26 ноември 2015 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  8
               , в който беше посочено, че положението на Кипър ще бъде оценено в контекста на процедурата при макроикономически дисбаланси след приключването на програмата за макроикономически корекции. В същия ден Комисията прие и Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната
                  9
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Кипър следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката.

               (3)Докладът за 2016 г. за Кипър
                  10
                беше публикуван на 7 април 2016 г. В него се оценяват икономическото и социалното положение на Кипър и предизвикателствата след излизането на страната от програмата за макроикономически корекции на 31 март 2016 г., както и напредъкът на Кипър по отношение на националните му цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 7 април 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед.
                  11
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Кипър са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално, от основно значение е Кипър да се справи със значителните финансови дисбаланси под формата на частен, публичен и външен дълг, както и с високото равнище на необслужваните кредити.

               (4)На 28 април 2016 г. Кипър представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат взети предвид взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да изиска от дадена държава членка да преразгледа и предложи изменения на своето споразумение за партньорство и на съответните програми. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно обвързването на ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  12
               .

               (6)[След отмяната на процедурата при прекомерен дефицит спрямо Кипър се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга.] Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. средносрочната бюджетна цел се очаква да бъде постигната през 2016 г. Ако обаче политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Предвижда се структурното салдо на Кипър да се влоши повече от допустимото съгласно преходното правило за дълга. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и като взема предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът смята, че съществува риск Кипър да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Поради това ще са необходими допълнителни мерки за гарантиране на съответствие през 2017 г.

               (7)Кипър осъществи важни фискални и структурни реформи в рамките на своята програма за макроикономически корекции. Предстои да бъдат приети някои актове на вторичното законодателство по отношение на процедурите за изготвяне на бюджета, изискванията за текущи бюджетни корекции и отговорностите на служителите на контролните органи. В публичния сектор все още е налице неефективност. По-специално, разходите за заплати (като процент от БВП) на публичната администрация са сред най-високите в еврозоната, а същевременно показателите за ефективност се задържат на средно равнище, което може да се сведе до липсата на мобилност и на стимули за постигане на резултати. За държавните комунални услуги (в сферата на телекомуникациите и на енергетиката) са характерни високи цени и те са все още относително защитени от конкуренция. В рамките на програмата Кипър пое ангажимент да въведе задължителен механизъм, с който се ограничава увеличението на заплатите на държавните служители, като средство за гарантиране на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Въпреки че законопроекът е изготвен и внесен в Камарата на представителите, той все още предстои да бъде приет. В рамките на програмата, с цел подобряване на ефективността на публичния сектор са предвидени хоризонтална реформа на публичната администрация, план за реформи на местните органи и нов закон за управлението на държавните предприятия, но съответното законодателство все още не е прието.

               (8)Дългът на частния сектор в Кипър продължава да е прекомерен. Въпреки че реформираните законодателни рамки на принудителното изпълнение и несъстоятелността са важна стъпка към балансиране на правата на кредитополучателите и на кредиторите, все още има място за по-добрата им ефективност, както и за разширяване на техния обхват. Редица недостатъци във функционирането на посочените рамки са пречки за постигането на устойчива низходяща тенденция на частния дълг и за по-бързото намаляване на необслужваните кредити. Това се отразява и на възможностите за втори шанс на предприемачите след фалит. Налице са и недостатъци във функционирането във връзка с решенията за преструктуриране на дълга на частния сектор. Освен това с цел ефективно прилагане на законодателството в областта на несъстоятелността е важно да се приемат всички необходими нормативни актове и правилата за дейността на съдилищата на съда. За пълноценното функциониране на Службата по несъстоятелност са необходими подходящ персонал, информационно-технологична инфраструктура, както и достатъчно на брой подходящо обучени и лицензирани синдици. Освен това наличието на надеждни и бързи системи за издаването и прехвърлянето на актове за собственост са от решаващо значение, за да се избегнат висящи съдебни дела и да се осигурят предпазни механизми на купувачите за правилното определяне на права на собственост, като се допринася за възстановяване на доверието в пазара на недвижими имоти.

               (9)Кипър е изправен също така пред изключително важни предизвикателства по отношение на функционирането на съдебната система. Неефективните съдебни процедури и ограниченият капацитет водят до значителни закъснения в разглеждането на съдебните дела, което възпрепятства функционирането на законодателните рамки на принудителното изпълнение и несъстоятелността и отслабва бизнес средата като цяло. При липсата на реформа в областта на гражданското процесуално право разглеждането на съдебни дела и изпълнението на съдебни решения, както и намаляването на дела на висящите съдебни дела продължават да са бавни.

               (10)Постигнат е значителен напредък по програмата за преструктуриране и възстановяване на доверието в кипърската финансова система. Кипър обаче все още е изправен пред предизвикателството да се възстанови нормалното кредитиране на икономиката и да се намалят необслужваните кредити, които възлизат на около 55 % от всички кредити на домакинствата и нефинансовите предприятия. Високият корпоративен дълг намалява конкурентоспособността на предприятията и ограничава възможностите им за инвестиции и растеж. Усилията на банките за преструктуриране на дълга на жизнеспособни кредитополучатели все още не са довели до осезаеми резултати, като същевременно заделянето на провизии за необслужвани експозиции продължава да е относително умерено. Слабостите, свързани с изпълнението на договорите и с дисциплината на погасяване, се отразяват неблагоприятно на капацитета за справяне със стратегическото неизпълнение на задължения, както и на възможността да се преодолее формирането на необслужвани кредити. Освен това независимо от създаването на кредитния регистър, банките имат ограничен достъп до информация относно доходите и активите на кредитополучателите.

               (11)Кипър е постигнал много в извеждането на икономиката от рецесията, но инвестициите продължават да са ниски, а потенциалният икономически растеж е слаб. В рамките на програмата Кипър прие план за действие за растеж с цел да се повиши конкуренцията, да се подобрят стимулите за иновации и да се улеснят инвестициите чрез създаването на по-прозрачна и ефикасна среда за осъществяване на дейност и чрез облекчаване на процедурите за лицензиране и издаване на разрешения. Прилагането на план за приватизация, както и укрепването на националните регулаторни органи целят привличането на чуждестранни инвестиции за повишаване на производителността. Понастоящем стартиращите предприятия и МСП имат много ограничени възможности за достъп до финансиране предвид строгите условия за банково кредитиране и липсата на алтернативни източници на финансиране. Достъпът до финансиране е възпрепятстван и от липсата на координация в управлението на инструменти на ЕС, като например европейските структурни и инвестиционни фондове, Европейският фонд за стратегически инвестиции и програмите за конкурентоспособност на ЕС.

               (12)Пазарът на труда е започнал да се възстановява през 2015 г., но безработицата продължава да е висока. По-специално, безпокойство будят младежката и дългосрочната безработица. Взети са мерки, свързани с активните политики по заетостта и с публичните служби по заетостта. Въпреки това публичните служби по заетостта все още не разполагат с достатъчно капацитет да се справят с търсенето, да предоставят качествено съдействие при търсенето на работа и консултации, както и да достигат до нерегистрираните безработни. Плановете за укрепване на административния капацитет на публичните служби по заетостта — включително специализирането и увеличаването на броя на съветниците, отговарящи пряко на нуждите на клиентите — са забавени. Ефективността на активните политики на пазара на труда е отслабена поради липсата на ефективен мониторинг на качеството на текущите програми.

               (13)Участието на младите хора в професионалното образование и обучение продължава да е слабо и липсва ангажираност от страна на работодателите в обучението на студентите. В процес на прилагане обаче са мерки в съответствие със стратегията за професионалното образование и обучение.

               (14)В Кипър няма всеобщо здравно осигуряване и неговата система на здравеопазване не успява да осигури адекватен и ефективен достъп до здравни грижи. При слабото публично финансиране за здравеопазването незадоволените потребности (поради разходите за услугите и преките плащания от страна на пациентите) са значително по-високи в сравнение с други държави — членки на ЕС. Все още има място за подобряване на ефективността на използване на ресурсите. По-голямата автономия на обществените болници и създаването на национална система за здравеопазване са сред мерките, считани за подходящи, но все още неприети, с цел подобряване на адекватността и на разходната ефективност на кипърската система на здравеопазване.

               (15)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Кипър и го публикува в доклада за страната за 2016 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Кипър, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

               (16)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му
                  13
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (17)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—5 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Кипър да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.След като коригира прекомерния дефицит, да спазва средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и 2017 г. До края на 2016 г. да въведе задължителен механизъм, с който се ограничава ръстът на възнагражденията на държавните служители. До края на 2016 г. да приеме хоризонталната реформа на публичната администрация и закона за управление на държавните предприятия, както и да осъществи реформата на местните органи. До края на 2016 г. да приеме вторичното законодателство, за да се допълни новата бюджетна рамка.

               2.До юни 2017 г. да преодолее пречките пред пълното прилагане на законодателните рамки за несъстоятелността и принудителното изпълнение, както и да осигури подходящи ресурси за Службата по несъстоятелността. Да осигури надеждни и бързи системи за издаването на актове за собственост и за прехвърлянето на права върху недвижимо имущество. Да повиши ефективността и капацитета на съдебната система. Да измени гражданското процесуално право.

               3.До края на 2016 г. да предприеме мерки за намаляване на необслужваните заеми и за осигуряване на точни оценки на обезпеченията за целите на провизиите. Да разшири обхвата на информацията, предоставяна на кредиторите, за да може кредитният регистър да функционира пълноценно.

               4.Да отстрани пречките пред инвестициите, по-специално чрез изпълнение на плана за действие за растеж, спазване на плана за приватизация, както и като се укрепят националните регулаторни органи. Да предприеме мерки за подобряване на достъпа до финансиране за малките и средни предприятия.

               5.Да увеличи капацитета на публичните служби по заетостта и предоставяните от тях услуги за дългосрочно безработните; да подобри дейностите за достигане до нерегистрираните безработни. Да приеме законодателство за реформа на болниците и да постигне напредък по планираното прилагане на всеобщо здравно осигуряване.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 333 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  Решение за изпълнение 2013/463/ЕС на Съвета от 13 септември 2013 г. за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър и за отмяна на Решение 2013/236/ЕС (ОВ L 250, 20.9.2013 г., стр. 40).

                     (6)
                  Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 1).

                     (7)
                  COM(2015) 690 final.

                     (8)
                  COM(2015) 691 final.

                     (9)
                  COM(2015) 692 final.

                     (10)
                  COM(2016) 120 final.

                     (11)
                  COM(2016) 95 final.

                     (12)
                  COM(2014) 494 final.

                     (13)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 330 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Франция за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Франция за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Франция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната
                  7
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Франция следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на препоръката.

               (2)Докладът за Франция за 2016 г.
                  8
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Франция в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., и напредъкът на Франция по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед
                  9
               . Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че във Франция са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално, с нисък растеж и инфлация Франция има голям и увеличаващ се държавен дълг в съчетание с влошена конкурентоспособност. Рискът от неблагоприятни последици за френската икономика и — предвид нейния мащаб — от отрицателен ефект върху икономическия и паричен съюз е особено голям.

               (3)На 29 април 2016 г. Франция представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да изиска от дадена държава членка да преразгледа и предложи изменения на своето споразумение за партньорство и на съответните програми. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  10
               .

               (5)Спрямо Франция понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2016 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2017 г. в съответствие с препоръката на Съвета от 10 март 2015 г. Номиналният дефицит се очаква да намалее до 1,2 % от БВП през 2019 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,4 % от БВП — се очаква да бъде постигната до 2018 г. Според програмата за стабилност съотношението дълг/БВП се очаква да се увеличи до 96,5 % от БВП през 2017 г. преди да спадне на 93,3 % от БВП през 2019 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е като цяло реалистичен. Въпреки това необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2017 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. номиналният дефицит се очаква да достигне 3,4 % от БВП през 2016 г. в съответствие с дефицита, препоръчан от Съвета. За 2017 г., при непроменена политика, се очаква номиналният дефицит да достигне 3,2 % от БВП, което излага на риск спазването на срока за коригиране на прекомерния дефицит. Препоръчаната фискална корекция не се очаква да бъде реализирана през 2016 и 2017 г., тъй като прилаганата от Франция стратегия за консолидиране разчита основно на подобряване на цикличните условия и поддържане на среда с ниски лихвени проценти, които са извън контрола на органите, като това води до рискове по отношение на съответствието. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2016 г., Съветът смята, че има опасност Франция да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Поради това ще са необходими допълнителни мерки за постигането на трайно коригиране на прекомерния дефицит до 2017 г.

               (6)Равнището на публичните разходи във Франция е едно от най-високите в ЕС и продължи да нараства от 2010 г. насам. Франция обяви план за намаляване на публичните разходи с 50 милиарда евро между 2015 и 2017 г. на всички нива на сектор „Държавно управление“, но това може да се окаже недостатъчно за постигане на значително намаляване на публичните разходи. Подробното описване на мерките, които са в основата на намаленията на разходите, както и гарантирането, че мерките за икономии са съобразени с почти нулевата инфлация, би спомогнало за увеличаване на ефективността на този план.

               (7)Все още има предизвикателства за по-нататъшното намаляване на съотношението на разходите, както е планирано, тъй като идентифицирането на големи области с потенциални икономии не е ефективно и преразглеждането на разходите дава скромни резултати досега. В жилищния сектор Франция изразходва почти двойно повече от европейските си партньори, без забележими по-добри резултати на пазара на жилища. Комбинираният ефект от изпълнението на планираното намаляване на безвъзмездните средства за местните власти от страна на централното правителство и по-силния контрол на разходите на местните власти, по-специално чрез ограничаване на увеличаването на административните им разходи, може да спомогне за запазване на техния инвестиционен капацитет. Преразглеждането на разходите би могло да бъде подходящ инструмент за идентифициране на тези икономии. Освен това неотдавнашната реформа на местната администрация има с потенциал за повишаване на ефикасността на системата в средносрочен до дългосрочен план.

               (8)Не могат да бъдат постигнати значителни краткосрочни икономии без съществено ограничаване на увеличението на разходите за социално осигуряване, които представляват повече от половината от разходите на сектор „Държавно управление“. Пенсионната система ще продължи да бъде изправена пред дефицити в краткосрочен и средносрочен план, особено при неблагоприятни макроикономически условия. Освен това предишните пенсионни реформи се очаква да ограничат настоящото високо равнище на публичните пенсионни разходи към БВП след 2025 г. Франция си е определила амбициозни цели за 2016 г. и 2017 г. за ограничаване на растежа на разходите за здравеопазване. Тези цели могат да се допълнят от усилия за идентифициране на начини за повишаване на ефективността в средносрочен до дългосрочен план.

               (9)Предприети са политически мерки за намаляване на разходите за труд и за подобряване на маржовете за печалба на дружествата, по-конкретно чрез отпускане на данъчния кредит за конкурентоспособност и заетост в размер на 20 милиарда евро и чрез допълнително намаляване с 10 милиарда евро на социалноосигурителните вноски за сметка на работодателите, планирано в рамките на Пакта за отговорност и солидарност. Формата на тези мерки, които представляват 1,5 % от БВП и допринасят за намаляване на разликата в данъчното облагане на труда между Франция и средното равнище за еврозоната, може да попречи на тяхната ефективност. Резултатите от планираните оценки на тези мерки за намаляване на разходите ще помогне на всяко решение относно бъдещата форма на тези схеми, за да се гарантира, че тези мерки отговарят на целите по отношение на ефективността. Въздействието върху формирането на заплатите и заетостта е от особен интерес за тези оценки.

               (10)В настоящата ситуация на висока безработица съществува риск, че разходите за труд при минимална работна заплата затрудняват наемането на нискоквалифицирани работници. Въпреки че минималната работна заплата е висока в сравнение със средната работна заплата, разходите за труд при минимална работна заплата са били намалени чрез освобождаване от социални осигуровки. Увеличенията на минималната работна заплата стимулират увеличения на заплатите за всички категории работници и създават натиск за повишаване на трудовото възнаграждение. Поради механизма за индексиране на минималната работна заплата има обратни взаимовръзки между увеличението на средната заплата и промените в минималната работна заплата, които отлагат необходимото адаптиране на заплатите в отговор на лошата икономическа ситуация.

               (11)Наскоро проведените реформи са създали само ограничена гъвкавост за работодателите да се отклоняват от браншовите споразумения. Това се отнася за всички аспекти на условията за наемане на работа, включително заплатата, работното време, условията на труд и наемане, и ограничава възможностите на предприятията да адаптират работната сила според нуждите си. Понастоящем браншовите организации могат да пречат на дружествата да определят, за всеки отделен случай и след преговори със социалните партньори, при какви условия работното време може да се отклони от браншовите споразумения. Въвеждането на дерогации от браншовите споразумения и общи правни разпоредби относно условията за наемане на работа чрез споразумения на ниво отделно предприятие биха могли да бъдат улеснени чрез консултации със социалните партньори.

               (12)През 2015 г. безработицата нарасна до 10,4 %. Безработицата е по-висока сред младите хора, гражданите на страни извън ЕС и сред по-нискоквалифицираните работници. Структурата на пазара на труда е все по-силно поляризирана, като висококвалифицираните работници се наемат на безсрочни договори, а постоянен процент от нискоквалифицираните работни места стават все по-несигурни. Делът на срочните договор за срок по-малък от един месец от общия брой на договорите нарасна до близо 70 % през 2015 г. Правната рамка за трудовите договори, по-специално законодателството в областта на уволнението при безсрочни договори, може да допринася за силното сегментиране на пазара на труда. Дългогодишното влошаване на пазара на труда оказва натиск върху устойчивостта на системата за обезщетения при безработица. През февруари 2016 г. дефицитът се очакваше да възлиза на 4,5 млрд. евро през 2015 г., 4,2 млрд. евро през 2016 г. и 3,5 млрд. евро през 2017 г. Това допълнително ще увеличи дълга на системата от 25,8 млрд. евро през 2015 г. на 30,0 млрд. евро през 2016 г. и 33,6 млрд. евро през 2017 г. Изчисляването на обезщетенията е по-изгодно при последователни краткосрочни договори на пълно работно време отколкото при дългосрочни договори на непълно работно време и създава стимули за работодателите да предлагат краткосрочна заетост, допълнена от други обезщетения. Освен това моделът на системата за обезщетения при безработица, особено що се отнася до условията за допустимост и постепенното намаляване на обезщетенията, може да отслаби стимулите за завръщане на работа.

               (13)Преходът от училище към трудова заетост продължава да бъде предизвикателство и най-слабо квалифицираните млади хора са най-силно засегнати. Прибягването до стаж намалява сред нискоквалифицираните категории в контекста на диференцирани регионални стратегии и ограничен капацитет на системата да се адаптира към новите икономически нужди. Предлагането на обучение за безработни, по-нискоквалифицирани работници и служители на МСП продължава да бъде недостатъчно въпреки текущите реформи в професионалното обучение, включително по управление, въпреки стимулите, консултациите и новия целеви план за обучение на безработните. Незадоволителното сътрудничество между различните действащи лица, участващи в продължаващото професионално обучение, пречи на ефективното разпределяне на ресурсите. Предстоящата лична сметка за активност (compte personnel d'activité) може да допринесе за ново балансиране на достъпа.

               (14)Френската бизнес среда продължава да бъде на средно ниво, по-специално по отношение на тежестта на държавната регулация, където Франция се нарежда сред страните с лоши показатели при международни съпоставки. Програмата за опростяване продължава по план, но напредъкът по изпълнението е нееднакъв, по-специално по отношение на насочените към предприятията мерки, и в редица области продължават да съществуват предизвикателства.

               (15)Френската икономика има непропорционално висок дял на малките предприятия в сравнение с други държави членки и това ограничава тяхното равнище на производителност. Неотдавнашните инициативи за смекчаване на ефекта от изискванията за големина не се очаква да окажат значително влияние върху растежа на фирмите предвид ограничения им обхват или временния им характер. Вследствие на това праговите ефекти ще продължат да ограничават растежа на френските дружества.

               (16)Конкуренцията в сферата на услугите се е подобрила в някои сектори, но в други има пречки, особено в областта на бизнес услугите, тъй като значителна част от тези услуги не са засегнати от неотдавнашните реформи, както при и мрежовите индустрии. Редица пречки за навлизане на пазара и регулации, както и тарифи, ограничават икономическата дейност на регулираните професии и се отразяват върху производителността на други сектори, които използват тези услуги. Допълнителни проблеми произтичат от рестриктивното прилагане на изискванията за разрешение.

               (17)Франция продължава да изостава от лидерите в областта на иновациите в ЕС, въпреки щедрата обществена подкрепа в тази област. През последните 15 години е имало инфлация и нестабилност на публичните схеми за подкрепа на иновациите, което поражда безпокойство по отношение на цялостната координация, съгласуваност и ефективност на тези схеми. Това засяга по-специално МСП.

               (18)През 2014 г. съотношението между данъците и БВП беше 45,9 % — едно от най-високите в ЕС. Общата данъчна тежест продължава да се увеличава и нейният състав не допринася за икономическия растеж, тъй като тя влияе значително на производствените фактори, но със сравнително слабо на потреблението. Данъците за предприятията започнаха да намаляват слабо през 2014 г. и Франция започна да преодолява разликата спрямо средните стойности за ЕС при данъчното облагане, свързано с околната среда, но приходите от ДДС остават ниски както като дял от БВП, така и като процент от общото данъчно облагане, поради ниските ставки, широкото прилагане на намалени ставки и големия брой изключения. След текущото постепенно премахване на допълнителния данък „солидарност“ върху дружествата предстоят конкретни стъпки за постигане на обявената цел за намаляване на законоустановената ставка на корпоративния подоходен данък на 28 % през 2020 г.

               (19)Данъчната система е много сложна. Продължава да има голям брой неефикасни данъци, водещи до малки или никакви приходи, и подоходното облагане на физическите лица е особено сложно, което е свързано със значителни административни разходи. Въпреки че в закона за програмирането на публичните финанси за периода 2014—2019 г. беше въведено изискването за редовна оценка и мониторинг на данъчните разходи, прогнозираното намаление на данъчните разходи за 2016 г. е слабо след няколко години на увеличение.

               (20)Като цяло бариерите пред частното инвестиране са умерени, като основните пречки са голямата регулаторна тежест и високият размер на корпоративните данъчни ставки. Инвестиционната среда ще бъде подобрена чрез подобряване на бизнес средата, намаляване на данъците върху производството и опростяване на данъчната система. Всички мерки, предприети с цел подобряване на разходната и неразходната конкурентоспособност на френските дружества, имат потенциала да увеличат инвестициите и да стимулират предприятията да инвестират във физически и човешки капитал, с оглед подобряването на производителността. Дългосрочният потенциал за растеж е ограничен и поради намалените инвестиции в иновационни дейности.

               (21)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Франция и го публикува в доклада за страната от 2016 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Франция през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Франция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Нейните препоръки в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

               (22)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището
                  11
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (23)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Франция да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит до 2017 г., като предприеме изискваните структурни мерки и като използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита и дълга. Посочване на намаленията на разходите, предвидени за следващите години, и по-големи усилията за увеличаване на икономиите, получени от преразглеждането на разходите, включително разходите на местното управление, до края на 2016 г. Засилване на независимите оценки на публичната политика с цел идентифициране на начини за повишаване на ефективността във всички подсектори на сектор „Държавно управление“.

               2.Гарантиране, че намаленията на разходите за труд са устойчиви и че промените в размера на минималната заплата са съобразени със създаването на работни места и конкурентоспособността. Извършване на реформа на трудовото законодателство, за да се създадат повече стимули за работодателите да наемат работна ръка на безсрочни договори.

               3.Подобряване на връзките между сферата на образованието и пазара на труда, по-специално чрез реформа на стажовете и професионалното обучение, с акцент върху нискоквалифицираната работна ръка. До края на 2016 г. предприемане на действия за реформиране на системата за обезщетения при безработица, за да се възстанови нейната бюджетна устойчивост и да се създадат повече стимули за завръщане на работа.

               4.Премахване на пречките за работа в сектора на услугите, по-специално в бизнес услугите и регулираните професии. Предприемане на стъпки за опростяване и подобряване на ефективността на схемите в политиката на иновациите. До края на 2016 г. допълнително реформиране на критериите, свързани с големината, в нормативните актове, които възпрепятстват растежа на предприятията, и продължаване на опростяването на административните, фискалните и счетоводните правила за предприятията чрез осъществяване на програмата за опростяване.

               5.Предприемане на действия за намаляване на данъците върху производството и на законоустановената ставка на корпоративния подоходен данък, като същевременно се разшири данъчната основа по отношение на потреблението, по-специално по отношение на ДДС. Премахване на неефективните данъчни разходи, премахване на данъците, носещи малки или никакви приходи, и приемане реформата за подоходен данък за физическите лица, удържан при източника, до края на 2016 г.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM (2016) 330 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 79 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 323 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на България за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на България за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че България ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за България за 2016 г.
                  7
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на България в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., както и по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включваше и задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията прие съобщение
                  8
               , в което се представят резултатите от задълбочения преглед. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в България са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално икономиката се характеризира с все още съществуващи слабости във финансовия сектор и значителна задлъжнялост на предприятията в условията на висока безработица.

               (3)На 15 април 2016 г. България представи своята Национална програма за реформи за 2016 г. и своята Конвергентна програма за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за държавата препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, в които ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове се обвързва с доброто икономическо управление
                  9
               .

               (5)Спрямо България понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята Конвергентна програма за 2016 г. правителството планира постепенно да подобри номиналния дефицит до -1,9 % от БВП през 2016 г. и до -0,2 % от БВП през 2019 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — се очаква да бъде постигната от 2017 г. нататък. Според Конвергентната програма съотношението държавен дълг/БВП се очаква да достигне върха си от 31,8 % през 2018 г. и да спадне до 30,8 % от БВП през 2019 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е леко оптимистичен. Необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2017 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. съществува риск от известно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г., както и през 2017 г., ако политиките останат непроменени. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма и предвид на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. Съветът е на мнение, че се очаква България да спази като цяло разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Въпреки това през 2016 г. и 2017 г. ще са необходими допълнителни мерки, за да се гарантира спазването на тези разпоредби.

               (6)България постигна известен напредък в изпълнението на миналогодишната препоръка да направи разходите си за здравеопазване по-ефективни, по-специално чрез изработване на национална здравна карта, която ще позволи медицинските разходи да се планират в съответствие с териториални критерии и нуждите на населението. Българската система на здравеопазването е изправена пред съществени предизвикателства, включително ограничен достъп, ниска степен на финансиране и слаби здравни резултати. Въпреки положените напоследък усилия за подобряване на събирането на данъци, сенчестата икономика продължава да бъде значително предизвикателство, което засяга публичните приходи. Недекларираният труд, включително възнагражденията, които не са изцяло декларирани, и неплащането на социалноосигурителни вноски, нарушава функционирането на пазара на труда и намалява данъчните приходи.

               (7)Случаи на неразумни бизнес практики във финансовия сектор, съчетани с неефективен надзор, създадоха подходяща среда за натрупване на дисбаланси. Цялостното извършване на започнатите неотдавна прегледи на банковия, застрахователния сектор и на сектора на пенсионните фондове по прозрачен начин и в съответствие с най-добрите международни практики, както и предприемането на необходимите последващи действия ще засилят доверието във финансовия сектор. Освен това непрестанните усилия за подобряване на финансовия надзор, както в банковия, така и в небанковия сектор, ще играят важна роля за укрепването на финансовата система, така че тя да може да осигурява поддръжка на започващото макроикономическо възстановяване.

               (8)Пазарът на труда отбеляза скромно възстановяване, но неизчезващите слабости продължават да възпрепятстват растежа и да ограничават капацитета за адаптиране на икономиката. Пречки пред адаптирането на пазара на труда са структурното естество на дългосрочната безработица, намаляващата и остаряваща работна сила, слабото участие на пазара на труда и несъответствието между търсените и предлаганите умения. Въпреки че безработицата постепенно намалява, все още са налице сериозни предизвикателства, например по отношение на дългосрочно безработните и на младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Активните политики по заетостта биха могли да играят по-изявена роля за подпомагането на тези групи да получат достъп до пазара на труда. Активизирането на хората, получаващи социални обезщетения, се възпрепятства от фрагментирането и ограниченото сътрудничество между различните агенции, предоставящи обезщетения и услуги за интегриране на пазара на труда. В рамките на пилотен проект бяха разработени специализирани центрове за заетост и социално подпомагане, които съчетават услугите на Агенцията по заетостта и Агенцията за социално подпомагане, но все още не е взето решение проектът да бъде реализиран отново в по-голям мащаб след приключването му през декември 2016 г.

               (9)Въпреки че минималната работна заплата в България все още е най-ниската в ЕС, тя се е увеличила значително от 2011 г. насам, като липсата на обективни критерии за определяне на минималната работна заплата създава несигурност. Въпреки усилията на правителството и социалните партньори в тази област, България все още не разполага с ясни насоки или прозрачни критерии за определяне на минималната работна заплата, които да отчитат въздействието ѝ върху създаването на работни места, социалните условия и конкурентоспособността.

               (10)В България продължават да съществуват много висок дял на хора, изложени на риск от бедност или социално изключване, и много високо равнище на неравенство. Продължаващите предизвикателства, свързани с интегрирането на ромите на пазара на труда, улесняването на прехода от училище към работа и подобряването на обхвата и ефективността на социалните политики и политиките в областта на здравеопазването и пазара на труда, възпрепятстват напредъка в борбата със социалното изключване и бедността. Осигуряваните от схемата на общия минимален доход подкрепа и обхват за населението са много ограничени. Равнището на надбавката е под прага на бедността и не е увеличавано в съответствие с промените в средната и минималната заплата през последните години. Оценките на обсега на общия минимален доход показват, че голяма част от предвидените бенефициери не получават обезщетения. По-резултатното обхващане на целевите групи, като същевременно се запазва фискалната отговорност, ще спомогне за намаляване на бедността.

               (11)Образователната система разполага с ограничени възможности за включването на уязвимите групи и за осигуряването на учащите се на необходимите им умения. Уязвими групи като ромите и учениците от бедни семейства продължават да са изправени пред значителни пречки при достъпа до образование и завършването на образование. Равнището на записване за учене сред ромите е на всички степени на образованието значително по-ниско, отколкото за останалата част от населението. Процентът на преждевременно напусналите училище продължава да нараства и е особено висок в селските райони и в по-слабо развитите области. Премахването на пречките пред участието в образование в ранна детска възраст на децата в неравностойно положение е от основно значение за повишаване на образователните резултати и предотвратяване на случаите на отпадане от училище. Новият Закон за предучилищното и училищното образование, приет от Народното събрание през септември 2015 г., е важна стъпка към всеобхватна реформа на училищната система. Прилагането на това законодателство, заедно с целеви мерки за преодоляване на незаконодателните пречки пред пълноценното участие на групите в неравностойно положение в образованието, следва да допринесе за повишаването на потенциала за растеж на българската икономика, както и на социалното сближаване в дългосрочен план. Във висшето образование процентите на записаните и на завършилите нарастват, а равнището на заетост на наскоро дипломираните се възстановява бавно, но остава все пак значително под средното за ЕС.

               (12)Продължават да съществуват значителни рискове, произтичащи от високата задлъжнялост на предприятията и пречките пред нейното намаляване. Съществуващата правна уредба на несъстоятелността не дава възможност за ефективен процес на преструктуриране на дълга и не спомага особено за справяне с високото равнище на задлъжнялост на предприятията. Реформите за улесняване на производствата по корпоративна несъстоятелност биха могли да подобрят намаляването на задлъжнялостта и да доведат до предоставянето на нови заеми и инвестиции.

               (13)Системата за възлагане на обществени поръчки в България продължава да страда от структурни слабости, включително системни нередности в процедурите за възлагане на обществени поръчки, липса на административен капацитет и недостатъчни механизми за контрол, съчетани със систематично обжалване в съдилищата, което често забавя дейностите на място. Преходът към изцяло електронни обществени поръчки отбеляза само ограничен напредък. Недостатъците в българската система за възлагане на обществени поръчки доведоха до прекъсване на плащанията и финансови корекции в програмите за финансиране от ЕС и засягат също бизнес средата в по-общ план.

               (14)Нестабилните политики и липсата на доверие в основни обществени институции като съдебната власт представляват значителни фактори, възпиращи инвестициите в българската икономика. Бавното осъществяване на реформите на публичната администрация и реформите в специфични сектори като научните изследвания, иновациите и енергетиката затрудняват подобряването на инвестиционния климат. Макар че България прие стратегическа рамка за реформиране и модернизиране на публичната си администрация, напредъкът е бавен и изпълнението често се отлага. Новото законодателство не е предмет на систематична оценка на въздействието, при все че бяха положени известни усилия това да бъде променено. Честите промени в правната уредба създават несигурност и засягат бизнес средата. Корупцията продължава да бъде съществен проблем и отговорът на националните органи продължава да бъде възпрепятстван от слабите и фрагментирани институции. В рамките на Механизма за сътрудничество и проверка България получава препоръки относно съдебната реформа и борбата с корупцията и организираната престъпност. Това е причината посочените области да не са обхванати в специфичните препоръки за България, въпреки че са от съществено значение за цялостната бизнес среда.

               (15)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на България и го публикува в доклада за страната от 2016 г. Тя оцени също Конвергентната програма и Националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към България, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в България, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1 — 4 по-долу.

               (16)С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището му
                  10
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (17)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени в препоръки 1 — 4 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на България да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.Да постигне годишна фискална корекция от 0,5 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и 2017 г. Да продължи да подобрява събирането на данъци и да вземе мерки за намаляване на размера на неформалната икономика, включително недекларирания труд.

               2.До края на 2016 г. да приключи анализа на качеството на активите и тестовете за устойчивост на банките. До края на 2016 г. да приключи анализа на счетоводния баланс и тестовете за устойчивост на застрахователните предприятия, както и анализа на активите на частните пенсионни фондове. Да предприеме необходимите последващи действия в тези три сектора и да продължи да подобрява банковия и небанковия надзор.

               3.Да подсили и интегрира социалните услуги и активните политики по заетостта, по-специално за дългосрочно безработните и за младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Да увеличи предоставянето на качествено образование на групите в неравностойно положение, включително ромите. Да подобри ефективността на системата на здравеопазване чрез подобряване на достъпа и финансирането, както и на здравните резултати. В консултация със социалните партньори да състави насоки и критерии за определянето на минималната работна заплата. Да увеличи обхвата и адекватността на схемата на общия минимален доход.

               4.
                     Да реформира правната уредба на несъстоятелността, за да се ускорят процедурите за възстановяване и преструктуриране и да се подобрят ефективността и прозрачността на тези процедури. Да увеличи капацитета на съдилищата по отношение на производствата по несъстоятелност. Да укрепи капацитета на Агенцията по обществени поръчки и на възлагащите органи и да подобри планирането и контрола на процедурите за възлагане на обществени поръчки. Да ускори въвеждането на електронни обществени поръчки.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 323 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 72 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.