title: Препоръка на Съвета — oт 11 юли 2017 година — относно националната програма за реформи на Португалия за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2017 г.

text:
               9.8.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 261/92

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   oт 11 юли 2017 година
   относно националната програма за реформи на Португалия за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2017 г.
   (2017/C 261/21)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Португалия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 21 март 2017 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“) (3).

               (2)

               Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Португалия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, както е посочено в препоръки 1—4 по-долу.

               (3)

               Докладът за Португалия за 2017 г. беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Португалия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка със специфичните за страната препоръки, приети през предходните години, както и напредъкът на Португалия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Той включва също така задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който бяха публикувани също на 22 февруари 2017 г. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Португалия са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално, високото равнище на натрупаните нетни външни задължения, частният и държавният дълг и високият дял на необслужваните кредити представляват слабости в контекста на висока, но намаляваща безработица и бавен ръст на производителността. Потенциалният растеж изостава от равнището си отпреди кризата, засегнат от продължителните затруднения и липса на гъвкавост на пазарите на стоки и пазарите на труда, както и от външните дисбаланси. Салдото по текущата сметка показва известно подобрение, въпреки че са необходими допълнителни усилия за постигане на по-значителна корекция на нетните външни задължения. След значителна корекция през последните години разходите за труд на единица продукция започнаха да се увеличават в резултат на бавния ръст на производителността и увеличаването на заплатите. Частният дълг намалява, а държавният дълг се стабилизира, в контекста на оставащата необходимост от намаляване на задлъжнялостта. Размерът на необслужваните кредити продължава да бъде висок и заедно с ниската рентабилност и относително слабите капиталови буфери представляват риск за счетоводните баланси на банките. Условията на пазара на труда се подобриха, но безработицата сред младите хора и дългосрочната безработица, както и делът на заетите на срочни договори лица, са все още високи.

               (4)

               На 28 април 2017 г. Португалия представи своята национална програма за реформи за 2017 г. и своята програма за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. Националната програма за реформи на Португалия за 2017 г. включва ангажименти както в краткосрочен, така и в средносрочен план. Тя по-специално включва мерки за подобряване на управлението на публичните финанси и на бизнес средата и за справяне с корпоративния дълг. Програмата предвижда амбициозни реформи за модернизиране на публичната администрация, увеличаване на социалната закрила, повишаване на нивото на уменията на работната сила и подобряване на управлението в държавните предприятия. Тя обхваща също така предизвикателствата, набелязани в доклада за страната от 2017 г. и препоръката за еврозоната, включително необходимостта да се даде нов тласък на инвестициите и да се осигури устойчивостта на публичните финанси. Ако бъдат осъществени в пълна степен в предвидените срокове, тези мерки ще спомогнат за преодоляване на макроикономическите дисбаланси на Португалия и за изпълнение на специфичните за държавата препоръки. Въз основа на оценката на ангажиментите на Португалия по политиките Комисията потвърждава предишната си оценка, че на този етап не се налагат по-нататъшни стъпки в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси. Изпълнението на програмата за реформи на политиката ще бъде следено отблизо посредством специфичен мониторинг.

               (5)

               Съответните специфични за страната препоръки бяха отразени при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (6)

               След отмяната на процедурата при прекомерен дефицит понастоящем спрямо Португалия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. Португалия планира да постигне номинален дефицит от 1,5 % от БВП и 1,0 % от БВП съответно през 2017 г. и 2018 г., както и по-нататъшно подобряване до постигане на излишък от 0,4 % от БВП през 2020 г. Тези планове не включват потенциалното увеличение на дефицита, до което водят мерките за подпомагане на банките. Средносрочната бюджетна цел — структурен излишък от 0,25 % от БВП — се очаква да бъде постигната до 2021 г. В програмата за стабилност за 2017 г. се предвижда съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да достигне 127,9 % през 2017 г. и 124,2 % през 2018 г., като се очаква през 2020 г. то да бъде 117,6 %. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен за 2017 г., а за следващите години е оптимистичен. Същевременно необходимите мерки в подкрепа на планираните цели за дефицита от 2017 г. нататък не са достатъчно конкретни.

               (7)

               На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Португалия да извърши годишна фискална корекция от най-малко 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. има риск от значително отклонение от препоръчаната корекция през 2017 г.

               (8)

               През 2018 г. с оглед на фискалното положение и по-специално на равнището на дълга на Португалия от страната се очаква допълнително да се коригира към средносрочната бюджетна цел за структурен излишък от 0,25 % от БВП. Според общоприетата корекционна матрица съгласно Пакта за стабилност и растеж тази корекция означава изискване за номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи (5), който не превишава 0,1 % през 2018 г. Това съответства на структурна корекция от най-малко 0,6 % от БВП. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2018 г. Според прогнозите Португалия няма prima facie да се съобрази с преходното правило за дълга през 2017 г. и 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че от 2017 г. ще са необходими допълнителни мерки, за да се спазят разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Все пак, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1466/97, оценката на бюджетните планове и резултатите следва да вземат под внимание бюджетния баланс на държавите членки в светлината на условията на икономическия цикъл. Както се припомня в съобщението на Комисията относно европейския семестър за 2017 г., придружаващо тези специфични за отделните държави препоръки, при оценката на проекта на бюджетния план за 2018 г. и при последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да се вземе предвид целта за постигане на фискална позиция, допринасяща за засилването на процеса на възстановяване и за гарантиране устойчивостта на публичните финанси на Португалия. В този контекст Съветът отбелязва, че Комисията възнамерява да извърши цялостна оценка в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, по-специално с оглед на икономическия цикъл в Португалия.

               (9)

               Постигането на стабилна бюджетна консолидация зависи от своевременното и стриктно прилагане на новия закон за бюджетната рамка и преразглеждането и рационализирането на публичните разходи и по-нататъшното подобряване на събирането на приходите. Португалия е започнала преразглеждане на разходите, главно въз основа на мерките за ефективност, в което участват министерствата на здравеопазването и образованието, държавните предприятия и (централизираните) обществени поръчки и управлението на недвижими имоти. Този преглед на разходите обаче все още не е широкообхватен, тъй като покрива единствено централното държавно управление и е съсредоточен върху икономиите от повишаването на ефикасността, произтичащи от рационализирането на услугите. В сектора на здравеопазването правителството прие мерки, насочени към насърчаване на профилактиката и на политиките за обществено здравеопазване. Освен това бяха предприети редица стъпки, за да стане секторът на здравеопазването по-ефикасен и устойчив, например чрез централизиране на обществените поръчки или по-широкото използване на генерични лекарства. В същото време, макар че болничната реформа продължава, бюджетното планиране и изпълнението в болниците остават важен проблем. Забавените плащания (просрочени задължения) продължават да нарастват, което показва слабости при механизмите за счетоводен контрол и управленските практики. Точното и балансирано бюджетиране, подобряването на контрола и ефективното прилагане на законодателството за контрол на поетите задължения биха могли да спомогнат за намаляване на просрочените задължения и повишаване на ефикасността и качеството в този сектор. Високите и растящи разходи, свързани със застаряването на населението, все още представляват риск за фискалната устойчивост. В средносрочен план се очаква по-високите фискални рискове да са свързани до голяма степен с разходите за финансиране на пенсиите. Дългосрочните фискални рискове в страната се оценяват като ниски, най-вече благодарение на пенсионната реформа, както и при условие че политиката остане непроменена и че зависимостта на пенсионната система от бюджетни трансфери продължи да намалява. Държавните предприятия все още не са изцяло преструктурирани, за да станат финансово устойчиви. Държавните предприятия, които са под контрола на отдела за наблюдение на Министерството на финансите (отдел за наблюдение), имаха обща задлъжнялост от 32 милиарда евро през второто тримесечие на 2016 г. Рамка с определени цели за гарантиране на финансовата устойчивост на държавните предприятия би могла да спомогне за намаляването на зависимостта им от трансферите от държавния бюджет и справяне с натрупания голям дълг.

               (10)

               Пазарът на труда в Португалия продължи да се възстановява през 2016 г., като бележи постоянно подобрение на показателите на пазара на труда и по-специално намаляване на процента на безработица. Значителен дял от създадените нови работни места са на безсрочни договори. Въпреки това делът на срочните договори остава стабилен и запазва високото си равнище. Силно сегментираният пазар на труда влияе отрицателно върху перспективите за кариера и доходи на работниците, по-специално сред младите хора. През януари 2017 г. Португалия преработи своята програма в подкрепа на заетостта, за да насърчи наемането на безсрочни договори. Въпреки това, нейното очаквано въздействие върху намаляването на сегментацията изглежда ограничено, доколкото се очаква относително малко хора да бъдат обхванати от програмата. Въпреки че неотдавнашните реформи на пазара на труда доведоха до подобряване на стимулите за създаване на работни места, някои аспекти на правната рамка все още може да възпират дружествата да наемат работници на безсрочни договори. По-специално, работодателите са изправени пред несигурни разходи за уволнения, когато индивидуално уволнение на работници на постоянен договор се смята за несправедливо. Отчасти това се дължи на възможността работник да бъде възстановен на работа, ако уволнението бъде признато за незаконно, и на неефективност при съдебни производства.

               (11)

               Със спада на безработицата от 2014 г. насам абсолютният брой на дългосрочно безработните също намалява. Въпреки това повече от половината от безработните са били без работа в продължение на една година или повече, и този дял не намалява с възстановяването на икономиката. Високите равнища на дълготрайната и младежката безработица увеличават риска безработните хора да се оттеглят от пазара на труда, постепенно да загубят уменията си и пригодността си за заетост, което оказва отрицателно въздействие върху потенциалния растеж. Безработицата сред младите хора, дори и да е все още осезаема, намалява, поради редица мерки, предприети през предходните години, включително чрез информационни мерки в контекста на гаранцията за младежта (6). Това може отчасти да обясни защо делът на младите хора, незаети с работа, учене или обучение, е по-нисък от средния за Съюза. Португалия също така предприема действия за оптимизиране на активните политики на пазара на труда и за преодоляване на проблема с младежката безработица. Това включва въвеждането на стимули за заетост (чрез отстъпките за социална сигурност) през април 2017 г., насочени към наемане на млади хора и на дългосрочно безработни лица на безсрочни договори. Въпреки това, за да се гарантира ефективно активиране на дългосрочно безработните лица е от решаващо значение публичните служби по заетостта и социалните служби да си сътрудничат ефективно с цел по-добро разпознаване и справяне с нуждите на тази група. Важна стъпка в тази посока ще бъде създаването на обявеното „обслужване на едно гише“ в сферата на заетостта.

               (12)

               Като следва обявения график, правителството увеличи минималната работна заплата за трета поредна година през 2017 г. Очаква се последното увеличение над средното нарастване на инфлацията и средната производителност, да направи минималната заплата във все по-голяма степен обвързваща, тъй като делът на обхванатите заети лица вече възлиза на една пета от общия брой за 2016 г. Увеличенията на минималната заплата допринасят за намаляване на високия размер на бедността сред работещите и може да окажат положително въздействие върху съвкупното търсене. Те обаче могат да доведат до рискове, свързани със заетостта, особено за нискоквалифицираните работници. Тези рискове не се проявиха в настоящия контекст на възстановяване, но си остават предизвикателство. Правителството извършва мониторинг на въздействието на промените в размера на минималната заплата чрез тримесечни доклади, които се публикуват и обсъждат със социалните партньори.

               (13)

               Португалия е постигнала значителни подобрения в резултатите от училищното образование, както се вижда от последните резултати от проучването по линия на Програмата за международно оценяване на учениците на ОИСР (PISA). Въпреки това страната продължава да е сред страните от ОИСР с най-високи нива на повтарянето на класове, а е доказано, че това увеличава риска от преждевременно напускане на училище и влияе значително на разходите за образование. Като цяло нивото на умения на работната сила продължава да е сред най-ниските в Европа и пречи на иновационния потенциал и конкурентоспособността на страната. Освен това, ниското ниво на уменията за ползване на цифрови технологии продължава да бъде пречка за усъвършенстване на уменията на работната сила. Около 22 % от работната сила в Португалия, тоест приблизително два пъти повече от средното равнище за Съюза, нямат умения за ползване на цифрови технологии (най-вече защото не използват редовно интернет). Правителството предприе действия за насърчаване на образованието за възрастни и цифровите умения, по-специално чрез създаването на програма „Qualifica“ и чрез националната инициатива за цифрови умения (INCoDe2030). За да се гарантира тяхната ефективност, ще бъде от решаващо значение те да предлагат качествени възможности за повишаване на квалификацията и за преквалификация на работниците в съответствие с потребностите на пазара на труда. Правителството предприе и редица мерки в подкрепа на сътрудничеството между висшите училища и стопанския сектор, а именно по отношение на техните резултати от научни изследвания и дейности. При все това университетските структури ще трябва да се адаптират, за да се спомогне за това сътрудничество.

               (14)

               Въпреки че положението се подобрява, големият размер на необслужваните корпоративни заеми заедно с ниската доходност, експозицията на свързани с държавния дълг рискове и слабите капиталови буфери все още е предизвикателство за банковия сектор. Влошаването на качеството на активите, в частност в корпоративния сектор, оказва влияние върху рентабилността на банковия сектор. То е един от факторите, наред с ниските капиталови буфери, които възпрепятстват продуктивното разпределение на кредитите и инвестициите. При все че равнището на необслужваните заеми намалява, процентът им продължава да е висок (19,5 % в сравнение с 19,6 % в края на 2015 г.) и продължава да нараства за някои сектори на икономиката, по-специално за дружествата, осъществяващи дейност в секторите на строителството и недвижимите имоти. Бяха предприети някои стъпки за справяне с големия обем на необслужваните кредити. Въпреки това все още е необходима всеобхватна стратегия, за да се гарантира значително намаляване на обезценените дългови инструменти, включително насърчаване развитието на вторичните пазари, за да се даде възможност на банките да продават части от своите проблемни портфейли.

               (15)

               Отбелязва се постепенно подобряване на условията за кредитиране, както от гледна точка на търсенето, така и на предлагането, но достъпът до финансиране за МСП все още се нуждае от подобряване. Процентът на португалските МСП, които не са успели да получат пълния размер на поисканите заеми, се увеличи от 34 % на 42 %, докато средният спад за Съюза достигна 30 % през 2016 г. Иновативните и конкурентоспособни дружества с голям потенциал за растеж ще се възползват от по-добър достъп до капитали. Това ще намали зависимостта им от финансиране на дълга и ще подобри достъпа им до финансиране, като по този начин се помага на дружествата да се разрастват и да се интернационализират. Разликата в цената на капитала между инвестициите, финансирани чрез дълг, и тези, финансирани чрез собствен капитал през 2016 г., е на пето място по размер в Съюза и е значително над средното за Съюза равнище. Въпреки че промените в режима на данъчно облагане намаляват стимулите за дългово финансиране, все още е твърде рано да се наблюдава каквото и да било въздействие върху относително високото преференциално данъчно третиране на дълга при корпоративното данъчно облагане. През юли 2016 г. властите започнаха работа по програма Capitalizar, предназначена главно за насърчаване на частните инвестиции. Програмата установява нови кредитни линии за МСП, създава специализирани фондове, които ще участват в частни инвестиции и въвежда промени в данъчния режим за подкрепа на инвестициите. Едновременно с това правителството е въвело друга програма (Programa Semente), за да осигури финансиране за новосъздадени предприятия и за малки предприятия в ранните етапи от основаването им (предстартово финансиране). Програмата ще им помогне да повишат финансирането със собствен капитал чрез предоставяне на данъчни облекчения в продължение на максимум 3 години за индивидуалните инвеститори, които купуват нови акции в такива дружества. И двете програми се очаква да подобрят финансирането на дружествата в Португалия, при условие че са своевременно и изцяло изпълнени.

               (16)

               През януари 2017 г., като част от пакета от мерки в опит да се преодолеят пречките на пазарите на услуги, Комисията предостави насоки на всички държави членки относно националните нужди от реформи в регулирането на професионалните услуги с висок потенциал за растеж и създаване на работни места. Препоръките за реформи се отнасят до широк кръг от изисквания въз основа на сравнителен анализ,, съобразен с духа и резултатите от работата, извършена в процеса на взаимна оценка с държавите членки през последните 3 години. Португалия взе активно участие в този процес. Португалия обяснява в своя национален план за действие, че през следващите години не се очакват съществени промени, тъй като от 2011 г. насам са извършени основни реформи и преразглеждане на регулираните професии. Насоките, предоставени от Комисията, допълват оценките от европейския семестър от 2017 г., като обръщат специално внимание на изискванията, приложими за тези професии. Съществуват значителни регулаторни и административни пречки за достъпа до услуги в няколко сектора. Някои реформи, насочени към секторите на строителството и най-ограничителните стопански услуги, включително регулираните професии, са били договорени по време на програмата за финансова помощ, но са били спрени или отменени. Подзаконовите нормативни актове, регламентиращи някои професии, са по-малко амбициозни от рамковото законодателство по отношение на отварянето за конкуренцията на тези професии. Те също така изразяват загриженост по отношение на преките или непреки последици от ограничаването на конкуренцията на пазара на професионални услуги.

               (17)

               Все още са ниски равнищата на ефективност и прозрачност на португалската публична администрация. Конкуренцията при обществените поръчки продължава да е ограничена. Въпреки постигнатия напредък, все още съществуват някои недостатъци по отношение на прозрачността и надеждността на данните и процедурите за възлагане на обществени поръчки. Прозрачността при договорите за концесия и публично-частните партньорства все още е възпрепятствана от липсата на необходимите експертни познания на възлагащите органи да управляват сложни договори. Използването на прякото възлагане на обществени поръчки остава голямо. Наскоро бе въведено преразглеждане на Кодекса на обществените поръчки, което Комисията ще следи отблизо. Административната тежест и липсата на еднородни практики за прилагане в цялата страна бавят реформата на процедурите. Въпреки постигнатия известен напредък, налице са закъснения при опростяване на местните и централните административни процедури с ниска степен на координация между различните равнища на публичната администрация. Португалските органи са одобрили нова програма за опростяване, наречена SIMPLEX +. Тя съдържа доста амбициозен пакет от мерки за гражданите и предприятията. Тези мерки са обещаващи и е необходимо гарантиране на ранното прилагане на пакета SIMPLEX +, така че програмата да може да стартира с ефективно въздействие. Повечето от мерките, включени в пакета, свързан с предприятията, сега започват да се прилагат. Ефективността на съдебната система на Португалия продължава да е под средното за Съюза равнище. Показателите за ефективност за граждански, търговски и данъчни съдебни дела в Португалия продължават да са незадоволителни. Това оказва отрицателно въздействие върху динамиката на стопанската дейност и привличането на преки чуждестранни инвестиции. Ефективността на данъчните и административните съдилища остава предизвикателство от гледна точка на процента на разрешените случаи, и производството продължава все още твърде дълго. Все още са необходими до 40 месеца, за да приключи съдебно производство по несъстоятелност, което поражда съмнения относно ефикасността на рамките на SIREVE.

               (18)

               Португалия реализира напредък по отношение на увеличаването на прозрачността и борбата с корупцията в публичната администрация, но липсва всеобхватна стратегия. Борбата с корупцията изглежда се е превърнала в истински приоритет за националната прокуратура и са въведени по-ефективни процедури за управлението на делата и ресурсите. Въпреки това остава да се види дали това ще се изрази в повишаване на процента на окончателните присъди по дела за корупция на високо равнище и налагането на наказания, които представляват по-силни възпиращи мерки. От гледна точка на превенцията, плановете за предотвратяване на корупцията, изготвени във всяка публична институция, досега са били до голяма степен формални. Те не са напълно адаптирани към всяка организация, нито пък са допълнени с адекватно наблюдение.

               (19)

               В рамките на европейския семестър за 2017 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Португалия, който беше публикуван в доклада за страната за 2017 г. Тя оцени също програмата за стабилност за 2017 г. и националната програма за реформи за 2017 г., както и последващите действия по препоръките, отправени към Португалия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Португалия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите национални решения.

               (20)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2017 г., като становището (7) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (21)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2017 г. и програмата за стабилност за 2017 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Португалия да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.

               Да гарантира трайния характер на коригирането на прекомерния дефицит. Да положи значително фискално усилие през 2018 г. в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, като отчита необходимостта от укрепване на текущото възстановяване и осигурява устойчивост на публичните финанси на Португалия. Да използва извънредните приходи, за да ускори намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да увеличи усилията за разширяване на прегледа на разходите, така че да обхване значителен дял от общите държавни разходи за различните политики. Да засили контрола на разходите, ефективността на разходите и подходящото бюджетиране, по-конкретно в областта на здравеопазването, с акцент върху намаляване на просрочените задължения в болниците и да гарантира устойчивостта на пенсионната система. С цел повишаване на финансовата устойчивост на държавните предприятия, своевременно да определи специфични за сектора цели за ефективност за бюджета за 2018 г., като подобри общите нетни приходи на държавните предприятия и намали тежестта върху държавния бюджет.

               2.

               Да насърчава наемане на работа на безсрочни договори, включително чрез преразглеждане на правната рамка. Да гарантира ефективното активиране на дългосрочно безработните. Заедно със социалните партньори — да гарантира, че промените в размера на минималната заплата не вредят на заетостта на нискоквалифицираните лица.

               3.

               Да увеличи усилията за намаляване на нивото на дълга в счетоводните баланси на кредитните институции чрез прилагането на всеобхватна стратегия за справяне с необслужваните кредити, включително чрез засилване на вторичния пазар за токсични активи. Да подобри достъпа до капитал, по-специално за новосъздадените и малките и средните предприятия.

               4.

               Да приложи пътна карта за по-нататъшно намаляване на административната тежест и преодоляване на регулаторните пречки в строителството и бизнес услугите до края на 2017 г. Да повиши ефективността на производството по несъстоятелност и данъчното производство.

      Съставено в Брюксел на 11 юли 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         T. TÕNISTE

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  ОВ C 92, 24.3.2017 г., стр. 1.

      (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (5)  Нетните държавни разходи се състоят от общите държавни разходи без лихвените разходи, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Брутното образуване на основен капитал, финансирано от държавата, се разсрочва през 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

      (6)  Препоръка на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (ОВ C 120, 26.4.2013 г., стр. 1).

      (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 11 юли 2017 година относно националната програма за реформи на Словения за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2017 г.

text:
               9.8.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 261/105

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 11 юли 2017 година
   относно националната програма за реформи на Словения за 2017 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2017 г.
   (2017/C 261/23)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Словения е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 21 март 2017 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“) (3).

               (2)

               Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Словения следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, както е посочено в препоръки 1—3 по-долу.

               (3)

               Докладът за Словения за 2017 г. беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Словения в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на Словения по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включваше също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 22 февруари 2017 г. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Словения са налице макроикономически дисбаланси. По-конкретно, слабостите в банковия сектор, корпоративният дълг и фискалните рискове водят до уязвимост. Финансовите дисбаланси се коригират постепенно предвид възобновения растеж. Корпоративният сектор претърпя значително намаляване на дълга, а частните инвестиции бяха възобновени, включително под формата на преки чуждестранни инвестиции, въпреки че входящите преки чуждестранни инвестиции остават ниски в сравнение със сходните държави членки в региона. Публичният дълг достигна своя връх през 2015 г. и през идните години се очаква низходяща корекция. Напредъкът на преструктурирането на банковия сектор съвпадна с бързия спад на дела на необслужваните кредити, който се очаква да продължи да спада. Правителството взе необходимите мерки за консолидиране и преструктуриране на банковия сектор, както и за подобряване на управлението на държавните предприятия. Необходими са обаче допълнителни мерки на политиката за справяне с корпоративния дълг и оставащите слабости във финансовия сектор, за да се гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, както и за подобряване на бизнес средата.

               (4)

               Словения представи своята програма за стабилност за 2017 г. на 28 април 2017 г., а своята национална програма за реформи за 2017 г. — на 3 май 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)

               Съответните специфични за страната препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (6)

               Понастоящем спрямо Словения се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството очаква номиналният дефицит да се подобри до 0,8 % от БВП през 2017 г., след което да достигне излишък от 0,4 % от БВП през 2020 г. Средносрочната бюджетна цел — балансиран бюджет в структурно изражение, което не отговаря на изискванията на Пакта за стабилност и растеж — е планирана да бъде постигната до 2020 г. Въз основа на преизчисленото (5) структурно салдо обаче средносрочната бюджетна цел не би била постигната до края на програмния период. Според програмата за стабилност за 2017 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне до 77,0 % от БВП през 2017 г. и да продължи да намалява до 67,5 % от БВП през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. В същото време необходимите мерки в помощ на планираните цели от 2017 г. нататък все още не са достатъчно конкретни.

               (7)

               В програмата за стабилност за 2017 г. се посочва, че въздействието на извънредния приток на бежанци върху бюджета е значително през 2016 г. и 2017 г. и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи за извънредния приток на бежанци през 2016 г. възлизат на 0,07 % от БВП. Този размер остава непроменен в сравнение с проекта на бюджетен план за 2017 г., който потвърди предвижданията на програмата за стабилност за 2016 г. За 2017 г. в програмата за стабилност е включено искане за 0,07 % от БВП, като Комисията ще има предвид допълнителното въздействие в размер на 0,01 % от БВП. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват посрещането на тези допълнителни разходи, доколкото притокът на бежанци и мерките във връзка със сигурността са свързани с необичайни събития, отражението им върху публичните финанси на Словения е значително и устойчивостта не би била засегната, ако се разреши временно отклоняване от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2016 г. бе намален, за да се вземат под внимание тези допълнителни бюджетни разходи. Що се отнася до 2017 г., през пролетта на 2018 г. ще бъде направена окончателната оценка, включително относно допустимите суми, въз основа на наблюдаваните данни, предоставени от словенските органи.

               (8)

               На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Словения да постигне годишна фискална корекция от поне 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. има риск от известно отклонение от това изискване през 2017 г.

               (9)

               През 2018 г., с оглед на фискалното си положение и по-специално на равнището на дълга, се очаква Словения да осъществи допълнителни корекции към постигане на подходящата средносрочна бюджетна цел. Според общоприетата таблица за корекциите съгласно Пакта за стабилност и растеж, тези корекции налагат изискването номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (6) да не превишава 0,6 %. Това би съответствало на структурна корекция от 1 % от БВП. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2018 г. Словения се очаква да се съобрази с правилото за дълга през 2017 г. и 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Словения трябва да бъде готова да предприеме допълнителни мерки през 2017 г. и че ще са необходими допълнителни мерки през 2018 г., за да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Както е предвидено обаче в Регламент (ЕО) № 1466/97, оценката на бюджетните планове и бюджетните резултати следва да взема под внимание бюджетния баланс на държавите членки предвид условията на икономическия цикъл. Както се припомня в съобщението на Комисията относно европейския семестър за 2017 г., придружаващо тези специфични за отделните държави препоръки, при оценката на проекта на бюджетния план за 2018 г. и при последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да се вземе предвид целта за постигане на фискална позиция, допринасяща за засилването на процеса на възстановяване и за гарантиране устойчивостта на публичните финанси на Словения. В този контекст Съветът отбелязва, че Комисията възнамерява да извърши цялостна оценка в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97, по-специално в условията на икономическия цикъл в Словения. Освен това е налице значителна несигурност относно цикличната позиция в конкретния случай на Словения поради особено голямото свиване на икономиката през периода 2008—2013 г. и големите структурни реформи и реформи във финансовия сектор, които се осъществяват в момента.

               (10)

               Със Закона за фискалните правила, приет през юли 2015 г., бе въведена средносрочна бюджетна рамка за сектор „Държавно управление“. За да се осигури функционирането му, са необходими някои изменения на Закона за публичните финанси. Правителството пое отначало ангажимент за това преразгледаният Закон за публичните финанси да се приеме в рамките на шест месеца след приемането на Закона за фискалните правила. Този срок обаче беше отлаган неколкократно, а преразгледаният закон все още не бе предаден на Парламента за обсъждане. Преразгледаният Закон за публичните финанси представлява едно от правните средства, с които се транспонира в националното законодателство Директива 2011/85/ЕС на Съвета (7), което държавите членки бяха задължени да извършат до края на 2013 г. Членовете на фискалния съвет бяха назначени на 21 март 2017 г.

               (11)

               Големият публичен дълг в размер на 79,7 % от БВП през 2016 г. представлява източник на уязвимост за публичните финанси на Словения. Населението на страната застарява по-бързо от това на повечето държави членки. Словения е изправена пред сериозни рискове по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, а от всички държави членки, при нея се отчита най-високият показател за дългосрочна липса на устойчивост, произтичащ от прогнозираното увеличение на публичните разходи, свързани с пенсиите, здравеопазването и дългосрочните грижи.

               (12)

               Правителството представи предложения за реформа на здравеопазването. Проектът на закон за здравеопазването и здравното осигуряване, който е основна част на реформата, бе представен за обществена консултация през февруари 2017 г. и е предвиден за внасяне в Народното събрание до лятото на 2017 г. Спазването на предвидения график е важно и би трябвало да позволи законът да влезе в сила още през 2017 г. През декември 2016 г. бяха представени предложенията за поправки на Закона за здравните услуги и Закона за правата на пациентите и беше приет новият Закон за аптеките. Оставащите предизвикателства са свързани с управлението и резултатите от дейността на болниците, първичната помощ, която упражнява контрол на достъпа до болнични грижи, болничните платежни системи, оценките на здравните технологии, както и информационните системи. Освен това ползите от централизираното възлагане на обществени поръчки за медицински продукти и услуги остават до голяма степен неоползотворени, а се подготвя нова централизация на обществените поръчки за лекарства, която би могла да спомогне за това обществените поръчки да станат по-прозрачни и ефективни по отношение на разходите. Постигането на напредък в реформата на системата за дългосрочни грижи също е значително предизвикателство. Към този момент в Словения не съществува интегрирана система за дългосрочни грижи. Подготвя се пилотен проект за определяне на нуждите от дългосрочни грижи.

               (13)

               Бялата книга за пенсиите беше одобрена от правителството през април 2016 г. и с нея бе стартирана обществена консултация относно бъдещето на пенсионната система. Все още липсват обаче конкретни законодателни предложения. Предизвикателства за бъдещето са да се осигури дългосрочна устойчивост и адекватност на пенсионната система чрез адаптиране на законоустановената пенсионна възраст към нарастването на средната продължителност на живота и насърчаването на по-късното пенсиониране, да се увеличи обхватът на допълнителните пенсионни схеми, да се обхванат по подходящ начин различните пътища за професионално развитие и да се намалят рисковете от бедност сред хората в напреднала възраст.

               (14)

               Пазарът на труда и социалните тенденции продължиха да се подобряват. Създаването на работни места се ускори и безработицата намалява. Процентът на хората, изложени на риск от бедност и социално изключване намаля, но остава на равнище над средното за Съюза за възрастните хора. Подобрението на пазара на труда предлага възможност за осигуряване на заетост за по-възрастните работници, но тяхното равнище на заетост остава ниско. Пенсионирането чрез системата за осигуряване срещу безработица става все по-често през последните години. Дълготрайната безработица остава над равнищата от периода преди кризата и обхваща повече от половината от всички безработни. Повече от 40 % от всички дълготрайно безработни са на над 50-годишна възраст и почти половината от тях са без работа в продължение на две или повече години. Със социалните партньори бяха изготвени и обсъждани анализ и план за действие, който има за цел да се увеличи равнището на заетост на по-възрастните работници. Навременното изпълнение на плана за действие може да допринесе за подобряване на активизирането на по-възрастните работници. Равнището на заетост на нискоквалифицираните работници продължава да бъде ниско и е значително под равнището отпреди кризата и под средната стойност за Съюза. Планът за изпълнение на активната политика по заетостта, приет през януари 2016 г., продължава да следва текущия подход, а разходите в тази област все още са на ниско равнище. По-възрастните и нискоквалифицираните работници продължават да бъдат слабо представени при мерките за активна политика по заетостта. Сегментирането на пазара на труда продължава да е предизвикателство въпреки реформата през 2013 г.

               (15)

               Въпреки че равнището на необслужваните кредити все още е високо, то стабилно спада. Националната банка на Словения изпълни редица мерки, които предоставят на банките стимули за намаляване на необслужваните им кредити по устойчив начин. Натискът, оказван от стремежа към намаляване на дълга, започна да спада, но потокът от кредити за предприятията продължава да се свива. Напредъкът в намаляването на дълга е неравномерен при отделните предприятия. Консолидирането и преструктурирането на банковия сектор напредват с обединяването на три банки през 2016 г. Словения се ангажира да продаде поне 50 % от участието си в капитала на най-голямата държавна банка до 31 декември 2017 г., а други 25 % от участието без един дял до 31 декември 2018 г. Преразглеждането на законодателната рамка допълнително засили капацитета за корпоративно преструктуриране на Дружеството за управление на банкови активи. Необслужваните кредити остават на високо равнище сред МСП. За да се отстрани проблема, с помощта на Световната банка бе изготвен систематичен подход за преструктуриране на необслужваните кредити на МСП. Освен това правителството прие проектозакон за създаване на централен кредитен регистър, за да се даде възможност за по-ефективно управление на риска и намаляване на риска от задлъжняване.

               (16)

               Достъпът до алтернативни източници за финансиране на кредитоспособните предприятия е много ограничен. Предимно Словенският фонд за предприятията и Slovenska izvozna in razvojna banka (банка SID) въведоха нови дългови инструменти за МСП, включително мерки, като микрокредити. Схема за предстартово финансиране бе осъществена през 2016 г. от Словенския фонд за предприятията— нейни бенефициери бяха малко под 50 МСП. Други алтернативни инструменти за финансиране, включително фондове за рисков капитал и собствен капитал с използване на ЕСИ фондове, могат да бъдат важен източник на допълнително финансиране, но остават до голяма степен неизползвани.

               (17)

               Изпълнението на стратегията за развитието на публичната администрация за периода 2015—2020 г. е в ход и е постигнат известен напредък. Бяха обаче забавени някои конкретни мерки, като например приемането на Закона за публичната служба. Очаква се правителствената програма за намаляване на административната тежест да е създала общо икономии в размер на 365 милиона евро между 2009 г. и 2015 г. и да са изпълнени почти 60 % от 318 мерки за намаляване на административната тежест. Частните инвестиции обаче продължават да бъдат възпрепятствани от сложните и дълги административни процедури, особено в строителството и териториалното устройство. Ефективността и качеството на съдебната система бяха подобрени, но при търговските дела все още отнема много време насрочването на първото изслушване и жалбите не могат да бъдат подавани с електронни средства. Въпреки приемането на някои ключови антикорупционни реформи, като програмата за нулева толерантност към корупцията, възприемането на корупцията остава отрицателно и изглежда влияе на бизнес решенията. След като модернизирането на регламентирането на професиите отначало отбеляза напредък, реформите бяха забавени. Премахването на ограничителните бариери във връзка с регламентирането на професиите може да подкрепи конкуренцията на пазарите на професиите.

               (18)

               Държавното участие в икономиката продължава да е високо въпреки приватизационната програма, стартирана през 2013 г. Държавата е най-големият работодател, управител на активи и държател на корпоративен дълг в Словения. В съчетание със слабото корпоративно управление, големият дял на държавната собственост имаше значителни фискални и икономически последици. Те се оценяват на 13 милиарда евро или около една трета от БВП през периода 2007—2014 г., главно поради мерките за стабилизиране на финансовия сектор и нереализираните печалби на държавните предприятия в сравнение със съответните частни предприятия. Резултатите на държавните предприятия започнаха да се подобряват, подкрепени от нова система за корпоративно управление, но продължават да съществуват рискове. До края на 2015 г. бяха постигнати резултати на по-добра рентабилност на предприятията под управлението на словенския държавен холдинг, макар и под междинната цел, заложена в стратегията на управление. През януари 2017 г. правителството одобри план за управление на активите за 2017 г., съдържащ количествено определяне на показатели за всяко отделно държавно предприятие и актуализиращ списък на активи за продажба. Същевременно все още не е извършено преразглеждането на стратегията за управлението на активите, одобрена за първи път от парламента през 2015 г., като правителството отложи решението си за втората половина на 2017 г. Въпреки че в края на февруари 2017 г. бе назначен нов председател на управителния съвет, пълният надзорен съвет все още не установен.

               (19)

               В рамките на европейския семестър за 2017 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словения и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2017 г., на националната програма за реформи за 2017 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Словения през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словения, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

               (20)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2017 г., като становището (8) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (21)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2017 г. и програмата за стабилност за 2017 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 3 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Словения да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.

               Да положи значително фискално усилие през 2018 г. в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, като отчита необходимостта от укрепване на текущото възстановяване и осигурява устойчивост на публичните финанси на Словения. Да приеме и изпълни предложената реформа на системата на здравеопазване и да приеме планираната реформа на дългосрочните грижи, като увеличи ефективността на разходите, достъпността и качеството на грижите. Да използва изцяло потенциала на централизираните процедури за възлагане на обществени поръчки в сектора на здравеопазването. Да приеме необходимите мерки за осигуряване на дългосрочната устойчивост и адекватност на пенсионната система.

               2.

               Да увеличи усилията за подобряване на пригодността за заетост на нискоквалифицираните и по-възрастните работници, по-специално посредством целенасочено учене през целия живот и мерки за активизиране.

               3.

               Да подобри условията на финансиране, включително чрез улесняване на трайното преструктуриране на необслужваните кредити и на достъпа до алтернативни източници на финансиране. Да следи за пълното прилагане на стратегията на дружеството за управление на банкови активи. Да намали административната тежест за предприятията, произтичаща от правилата относно териториалното устройство и разрешителните за строителство, и да осигури добро управление на държавните предприятия.

      Съставено в Брюксел на 11 юли 2017 година.

            За Съвета

            Председател

         T. TÕNISTE

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  ОВ C 92, 24.3.2017 г., стр. 1.

      (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

      (6)  Нетните държавни разходи се състоят от общите държавни разходи без лихвените разходи, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Брутото образуване на основен капитал, финансирано от държавата, се разсрочва през 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

      (7)  Директива 2011/85/ЕС на Съвета от 8 ноември 2011 година относно изискванията за бюджетните рамки на държавите членки (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 41).

      (8)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2016 година относно националната програма за реформи на Унгария за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2016 г.

text:
               18.8.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 299/49

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2016 година
   относно националната програма за реформи на Унгария за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2016 г.
   (2016/C 299/12)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. На 17—18 март 2016 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на растежа. На 26 ноември 2015 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Унгария не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)

               Докладът за Унгария за 2016 г. беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Унгария в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., както и по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Унгария няма макроикономически дисбаланси. По-специално, въпреки че нуждите от разсрочване на големия външен дълг и процентът на необслужваните заеми продължават да будят безпокойство, рисковете, свързани с външните и вътрешните задължения, бяха намалени.

               (3)

               На 29 април 2016 г. Унгария представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за конвергенция за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (5)

               В програмата за конвергенция се посочва, че въздействието на извънредния приток на бежанци върху бюджета е значително и в допълнението от 6 май се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според оценката на Комисията допустимите допълнителни разходи през 2015 г. възлизат на 0,04 % от БВП, а понастоящем не се очакват допълнителни разходи през 2016 г. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци е извънредно събитие, неговото въздействие върху публичните финанси на Унгария е значително и тяхната устойчивост няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2015 г. бе намален, за да се вземат под внимание тези разходи. Що се отнася до 2016 г., през пролетта на 2017 г. ще бъде направена окончателната оценка, включително относно допустимите суми, въз основа на наблюдаваните данни, предоставени от унгарските органи.

               (6)

               Спрямо Унгария понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за конвергенция за 2016 г. правителството планира увеличение на номиналния дефицит до 2,4 % от БВП до 2017 г., а след това — постепенно намаляване до 1,2 % до 2020 г. Правителството планира постепенно подобряване на структурното салдо, за да постигне преразгледаната средносрочна бюджетна цел — дефицит от 1,5 % от БВП в структурно изражение — до 2019 г. Въпреки това преизчисленият (4) структурен дефицит ще остане по-висок от средносрочната бюджетна цел. Според програмата за конвергенция съотношението дълг/БВП се очаква да намалее постепенно от 75,3 % през 2015 г. до под 65 % през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е до голяма степен реалистичен до 2017 г. и става все по-оптимистичен за следващите години. Необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2017 г. нататък все още не са достатъчно конкретни, особено за периода след 2017 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. има висок риск от значително отклонение от изискваната корекция през 2016 г., както и, при непроменена политика, през 2016 и 2017 г., взети заедно. Същевременно съгласно прогнозите Унгария ще спази референтния показател за съкращаване на дълга през 2016 и 2017 г. Въз основа на оценката си за програмата за конвергенция и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2016 г., Съветът смята, че има опасност Унгария да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Поради това и през двете години ще бъдат необходими допълнителни мерки.

               (7)

               Вътрешните финансови дисбаланси намаляха, а банковата система стана по-малко уязвима. Въпреки това все още има предизвикателства. Беше постигнат значителен напредък в намаляването на дълга на частния сектор, предимно в чуждестранна валута. Заемите за домакинствата показват признаци на възстановяване, но постигането на обрат в корпоративното кредитиране все още предстои. Рентабилността на банковия сектор започна да се възстановява, подсилена от подобрената икономическа среда и от умереността в предишните политики по отношение на данъчното облагане на банките. Независимо от това банките остават предпазливи в кредитирането, въпреки че са добре капитализирани и високоликвидни. Главното предизвикателство за банките е да намалят все още високия дял на необслужваните кредити, които пречат на отпускането на нови заеми и оказват натиск върху печалбите. Рисковете на условните задължения, свързани с нарастването на държавната собственост в банковия сектор, са все още високи.

               (8)

               Въпреки значителните подобрения напоследък в данъчната политика и данъчната администрация, Унгария все още разчита на секторни данъци и това представлява потенциална пречка пред инвестициите. Селективният характер на тези данъци води до нарушения в различните сектори. Въпреки че няколко други секторни данъка остават в сила, налогът върху кредитните институции е бил значително намален и прогресивните ставки на таксите за инспекция на храните са били отменени. Данъчната тежест за лицата с ниски доходи продължава да е висока, особено за хората без деца. Това може да се отрази отрицателно върху тяхната пригодност за заетост и може също така да възпрепятстват инвестициите. Бяха предприети стъпки за намаляване на данъчната тежест (включително намаляване с един процентен пункт на единната данъчна ставка на данъка върху доходите на физическите лица и увеличение на семейните данъчни облекчения за работещите с две деца). Въпреки това мерките не са достатъчно добре насочени, за да окажат съществен ефект за лицата с ниски доходи. Съществува потенциал за изместване на данъчната тежест от труда към области с по-малко отрицателно въздействие върху растежа. Редица мерки бяха предприети, за да се подобри съответствието и да се намалят разходите за постигане на съответствие, въпреки че разходите за спазване на данъчното законодателство продължават да са високи. Въпреки подобренията през последните години Унгария все още е изправена пред предизвикателства по отношение на ефикасността на събирането на данъци. Правителството обяви мащабна институционална реформа, която ще стартира през 2016 г., целяща ефикасност на данъчната администрация.

               (9)

               Ограничен напредък бе постигнат по отношение на насърчаването на конкуренцията и прозрачността при обществените поръчки (например чрез приемането на новия закон за обществените поръчки, чието съответствие с правото на ЕС все още предстои да бъде оценено), докато непредвидими регулаторни промени и административна тежест пречат на частния бизнес и инвестициите. Големият брой процедури на договаряне без публикуване и възлагането на договори с една-единствена оферта показват, че все още има ниско ниво на конкуренция при обществените поръчки. През май 2016 г. правителството представи стратегия за електронни обществени поръчки. Изпълнението ѝ и отражението ѝ върху подобряването на ефективността и прозрачността трябва да се следят, а рискът от корупция продължава да съществува. Необходими са промени, така че новата национална програма за действие за борба с корупцията за периода 2015—2018 г. да стане по-ефективна в предотвратяването на корупцията в публичните институции и в прилагането на възпиращи санкции. Правителството не поднови предишния си ангажимент за преразглеждане на закона от 2013 г. за докладване за нередности, в който липсват разпоредби, гарантиращи подходяща защита на подаващите сигнали. Плановете на националната програма за борба с корупцията за преразглеждане на системата за деклариране не имущественото състояние не са достатъчно амбициозни и новите законодателни изменения, приети през 2015 г., въвеждат някои допълнителни ограничения за обществения достъп до информация. Правителството предприе стъпки за намаляване на административната тежест, но ограничителните разпоредби в сектора на услугите и нестабилната регулаторна среда продължават да бъдат проблемни за предприятията и по този начин пораждат несигурност за инвеститорите. Ограниченията пред установяването и оперативните ограничения за търговията на дребно представляват значителни бариери за навлизане и разрастване. Надценките в унгарския сектор на търговията на дребно са на трето място в Съюза и се увеличават постоянно през последното десетилетие, като същевременно показателят за разпределителната ефективност е сред най-ниските в Съюза.

               (10)

               Последните тенденции на пазара на труда са благоприятни в Унгария, като равнището на безработица е спаднало до равнищата отпреди кризата. Създаването на работни места в частния сектор набира скорост, но схемата в областта на благоустройството също допринесе за намаляването на безработицата. Схемата е основната политика за активизиране на пазара на труда в Унгария. Бюджетните ѝ разходи се увеличиха над четири пъти през последните пет години. Въпреки това схемата изглежда не подобрява в достатъчна степен реинтеграцията на участниците в отворения пазар на труда. През първата половина на 2015 г. процентът на успешно излизане от схемата към редовна заетост е бил 13,1 %, а около 60 % от участниците, които са напуснали през този период, са се върнали в схемата в рамките на 180 дни. Има голям риск участниците в схемата да бъдат блокирани в нея, особено нискоквалифицираните работници и хората от необлагодетелстваните райони. Въпреки че схемата е насочена към трайно безработните, нискоквалифицираните и безработните хора, живеещи в необлагодетелствани райони, през 2015 г. 47 % от участниците са били със средно или висше образование. Делът на безработните, които участват в областта на благоустройството, също е значителен в областите с по-добре функциониращи пазари на труда. Неотдавнашната реформа на публичната служба по заетостта вероятно ще намали нейната ефективност. Административната сложност на механизмите за управление (понастоящем отговорността за публичните служби по заетостта се разпределя между четири министерства) може значително да навреди на ефективното управление и засилената ориентация към резултатите. Максималната продължителност на обезщетенията за безработица (три месеца) е най-ниската в Съюза и е значително по-кратка от средното време, необходимо за намиране на работа. Показателите за бедността се подобряват, но те остават високи сред хората в неравностойно положение, по-специално ромите и децата. Адекватността и обхватът на социалното подпомагане продължават да бъдат предизвикателство и неотдавнашните реформи могат допълнително да ограничат условията за достъп до редица помощи.

               (11)

               Средните резултати на унгарските ученици в основните умения са под средната за ЕС стойност според оценката от 2012 г. на Програмата за международно оценяване на учениците на ОИСР (PISA) и учениците със слаби резултати е нараснал между 2009 г. и 2012 г. Влиянието на социално-икономическия произход и местонахождението на училището върху образователните резултати е сред най-големите в Съюза. Селективността на образователната система задълбочава различията в резултатите на учениците от различните видове училища, като тези различия се увеличават с течение на времето. Липсата на еднакъв достъп до качествено общо образование е особено остра за ромите. С изключение на образованието в ранна детска възраст, където е налице значително подобрение през последните години, остават големи различия между процента на завършване сред ромските и неромските деца на всички други образователни нива, т.е. основно, средно и висше образование. Делът на преждевременно напускащите училище остава висок сред ромите. Унгария е въвела редица мерки, чиято цел е да се преодолеят ниските резултати по-ефективно. Въпреки това липсват съществени подробности относно изпълнението на тези мерки, което затруднява оценката на тяхното потенциално въздействие. Все още предстои да бъде разработен системен подход за насърчаване на приобщаващото общо образование. Обявеният план за изпълнение на стратегията за преждевременното напускане на училище все още не е публикуван. Преходът между различните форми и етапи на образованието продължава да бъде труден и изпълнението на неотдавнашните реформи в професионалното образование следва да е насочено към улесняването на този преход.

               (12)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария и го публикува в доклада за страната от 2016 г. Тя оцени също програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Унгария, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу.

               (13)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Унгария да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.

               С оглед на високия риск от значително отклонение, да постигне годишна фискална корекция от 0,3 % от БВП за изпълнение на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и 0,6 % от БВП през 2017 г., освен ако средносрочната бюджетна цел е спазена с по-ниско усилие, като предприеме необходимите структурни мерки.

               2.

               Допълнително намаляване на секторните данъци и намаляване на данъчната тежест за лицата с ниски доходи. Засилване на прозрачността и конкуренцията при обществените поръчки чрез електронни обществени поръчки, увеличаване на публикуването на офертите, както и допълнително подобряване на рамката за борба с корупцията. Подобряване на регулаторната среда в сектора на услугите и в сектора на търговията на дребно, като се обърне внимание на ограничителните разпоредби и като се гарантира предвидимост.

               3.

               Улесняване на прехода от схемата в областта на благоустройството към първичния пазар на труда и засилване на други активни политики на пазара на труда. Подобряване на адекватността и обхвата на социалното подпомагане и на обезщетенията за безработица. Предприемане на мерки за подобряване на резултатите от образованието и за увеличаване на участието на групите в неравностойно положение, в частност ромите, в приобщаващото общо образование.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2016 година.

            За Съвета

            Председател

         P. KAŽIMÍR

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (3)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (4)  Структурното салдо се преизчислява от Комисията въз основа на информацията в програмата за конвергенция по общоприетата методика.

      (5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


				|

		52013PC0395

			Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за отмяна на Решение 2009/590/EО относно наличието на прекомерен дефицит в Румъния /* COM/2013/0395 final - 2013/ () */

			   	Препоръка за
РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
за отмяна на Решение 2009/590/EО относно
наличието на прекомерен дефицит в Румъния
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането
на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 12 от него,
като взе предвид препоръката на Комисията,
като има предвид, че:
(1)       С Решение 2009/590/ЕО на
Съвета от 7 юли 2009 г.[1]
след препоръка на Комисията по член 104, параграф 6 от Договора за създаване на
Европейската общност (ДЕО) бе установено, че в Румъния е налице прекомерен
бюджетен дефицит. Съветът отбеляза, че през 2008 г. дефицитът по консолидирания
държавен бюджет (дефицитът на сектор „Държавно управление“) е достигнал 5,4 %
от БВП, т.е. надхвърлил е определената в Договора референтна стойност от 3 %
от БВП, а брутният консолидиран държавен дълг (брутният консолидиран дълг на
сектор „Държавно управление“) е 13,6% от БВП, значително под определената в
Договора референтна стойност от 60 %[2].

(2)       На 7 юли 2009 г. в
съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО и член 3, параграф 4 от Регламент
(ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на
прилагането на процедурата при прекомерен дефицит[3], по препоръка на Комисията
Съветът отправи препоръка към Румъния за преодоляване на прекомерния дефицит до
края на 2011 г. Препоръката бе публично оповестена.
(3)       На 12 февруари 2010 г. в
съответствие с член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на
Европейския съюз (ДФЕС) и член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на
Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на
процедурата при прекомерен дефицит, по препоръка на Комисията Съветът,
признавайки, че румънските власти са предприели ефективни действия съгласно
Препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. и че в страната са настъпили
неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни
последици за държавните финанси, отправи преразгледана препоръка към Румъния за
преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит до края на 2012 г.
Препоръката бе публично оповестена.
(4)       В съответствие с член 4 от
приложения към Договорите Протокол относно процедурата при прекомерен дефицит
Комисията предоставя данните за изпълнението на процедурата. Като част от
прилагането на посочения протокол държавите членки следва да предоставят данни
за бюджетния си дефицит и държавния си дълг, както и за други свързани с тях
показатели два пъти годишно, а именно до 1 април и до 1 октомври, в
съответствие с член 3 от Регламент (ЕО) № 479/2009 на Съвета от 25 май
2009 г. за прилагане на Протокола за процедурата при прекомерен дефицит,
приложен към Договора за създаване на Европейската общност[4].
(5)       Когато преценява дали дадено
решение за наличие на прекомерен дефицит следва да се отмени, Съветът следва да
вземе решение въз основа на предоставените данни. Освен това дадено решение за
наличие на прекомерен дефицит следва да се отмени само ако прогнозите на
Комисията сочат, че дефицитът няма да превиши прага от 3 % от БВП в
рамките на прогнозния период[5].
(6)       Въз основа на данните,
предоставени от Комисията (Евростат) в съответствие с член 14 от Регламент (ЕО)
№ 479/2009 след изпращането от Румъния на данните до 1 април 2013 г.,
и въз основа на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2013 г., се
налагат следните заключения:
–
Заради по-тежката в сравнение с очакванията рецесия
през 2009 г. бе отчетено значително намаление на приходите в бюджета,
което доведе до повишение на дефицита по консолидирания държавен бюджет до
9 % от БВП въпреки усилията за ограничаване на държавните разходи. След
това неочаквано развитие и удължаването на срока за коригиране на прекомерния
дефицит с една година дефицитът по консолидирания държавен бюджет бе намален до
6,8 % от БВП през 2010 г., 5,6 % от БВП през 2011 г. и
2,9 % от БВП през 2012 г., т.е. под референтната стойност от 3 %
от БВП съгласно Договора. Коригирането на дефицита се дължеше главно на строгия
контрол върху прираста на разходите, в т.ч. чрез ограничаване на заплатите в
публичния сектор, спиране на увеличението на пенсиите и намаление на всички
социални плащания без пенсиите. То бе подпомогнато и от мерки по отношение на
приходите, например повишение на ставките на ДДС с 5 процентни пункта и
разширяване на данъчната основа на данъка върху доходите на физическите лица.
Фискалната консолидация бе проведена в рамките на два последователни плана за
икономически мерки, съчетани с подкрепа за платежния баланс.
–
Програмата за конвергенция от 2013 г.
предвижда дефицитът да продължи да спада — до 2,4 % от БВП през 2013 г. и
2,0 % от БВП през 2014 г. Според прогнозата на службите на Комисията от
пролетта на 2013 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет ще намалее
до 2,6 % от БВП през 2013 г. и 2,4 % от БВП през 2014 г.
(под референтната стойност по Договора) при допускането, че провежданата
политика няма да бъде променена.
–
Съгласно прогнозата на службите на Комисията от
пролетта на 2013 г. брутният консолидиран държавен дълг слабо ще нарасне — от
37,8 % от БВП през 2012 г. до 38,5 % от БВП през 2014 г.
(7)       Съветът напомня, че от
2013 г. — годината след корекцията на прекомерния дефицит — Румъния следва
да напредва в изпълнението на средносрочната цел с подходящ темп, в т.ч.
спазвайки индикативния размер на разходите.
(8)       Съгласно член 126, параграф
12 от Договора решението на Съвета за наличието на прекомерен дефицит се
отменя, когато по мнение на Съвета прекомерният дефицит в съответната държава
членка е бил коригиран.
(9)       Съветът смята, че
прекомерният бюджетен дефицит в Румъния е бил коригиран, и затова Решение
2009/590/ЕО следва да бъде отменено,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
От направената цялостна оценка е видно, че
прекомерният бюджетен дефицит в Румъния е коригиран.
Член 2
С настоящото решение се отменя Решение
2009/590/EО.
Член 3
Адресат на
настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 202, 4.8.2009 г., стр. 48—49.
[2]               Данните за дефицита по
консолидирания държавен бюджет и за консолидирания държавен дълг за
2008 г. впоследствие бяха коригирани — съответно на 5,8% и 13,4% от БВП.
[3]               ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 8.
[4]               ОВ L 145, 10.6.2009 г., стр.
1.
[5]               Съгласно „Подробните указания за
изпълнението на Пакта за стабилност и растеж и насоките относно формата и
съдържанието на програмите за стабилност и за конвергенция“ от 3 септември
2012 г. Вж.
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf