               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 519 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Австрия за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Австрия за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  5
               , в който не беше посочено, че Австрия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март 2017 г.
                  6
               .

               (2)Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Австрия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, която е изразена в препоръка 1 по-долу.

               (3)Докладът за Австрия за 2017 г.
                  7
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Австрия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Австрия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (4)На 21 април 2017 г. Австрия представи националната си програма за реформи за 2017 г., а на 2 май 2017 г. — своята програма за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, което регулира ЕСИ фондовете
                  8
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми за ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки по отношение на прилагането на тези правила
                  9
               .

               (6)Спрямо Австрия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството очаква номиналният дефицит да се подобри до 1,0 % от БВП през 2017 г., след което да достигне 0,3 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,45 % от БВП до 2016 г. и 0,5 % от БВП след това — се очаква да бъде спазена през 2019 г. Съгласно програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне постепенно от 84,6 % през 2016 г. до 71,0 % през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен, ако се приеме, че през 2017 г. и 2018 г. има динамичен растеж на инвестициите и износа.

               (7)В програмата за стабилност се посочва, че въздействието на извънредния приток на бежанци и на мерките, свързани със сигурността, върху бюджета е значително, и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2016 г. възлизат на 0,25 % от БВП по отношение на извънредния приток на бежанци и на 0,04 % от БВП по отношение на мерките, свързани със сигурността. През 2017 г. допълнителното въздействие на мерките, свързани със сигурността — в сравнение с 2016 г., към момента се оценява на 0,01 % от БВП. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци, както и сериозната терористична заплаха са необичайни събития, тяхното въздействие върху публичните финанси на Австрия е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2016 г. бе намален, за да се вземат под внимание допълнителните разходи във връзка с бежанците и мерките, свързани със сигурността. Що се отнася до 2017 г., през пролетта на 2018 г. ще бъде направена окончателната оценка, включително относно допустимите суми, въз основа на наблюдаваните данни, предоставени от австрийските органи.

               (8)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Австрия да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел е ограничено до допуснатото отклонение, свързано с въздействието върху бюджета на извънредния приток на бежанци
                  10
               , и за тази цел да постигне годишна фискална корекция в размер на 0,3 % от БВП през 2017 г., освен ако средносрочната бюджетна цел е спазена с по-ниско усилие. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. структурното салдо трябва да остане стабилно през 2017 г., като се вземат предвид разрешените допустими отклонения. Прогнозата на Комисията сочи риск от известно отклонение от това изискване през 2017 г. През 2018 г., въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г., Австрия следва да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  11
                не надхвърля 2,2 %, което съответства на подобрение на структурното салдо с 0,3 % от БВП
                  12
               . При непроменена политика Австрия е изложена на риск от известно отклонение от това изискване през 2018 г. В същото време Австрия се очаква да спази правилото за дълга през 2017 г. и 2018 г. Като цяло Съветът е на мнение, че Австрия трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за гарантиране на съответствие през 2017 г. и 2018 г.

               (9)Разходите за пенсии и здравеопазване представляват среден риск за фискалната устойчивост в средносрочен и дългосрочен план поради бързото застаряване на населението. Публичните разходи за пенсии в Австрия са относително високи в сравнение с останалата част на Европа и се очаква да нараснат с 0,5 процентни пункта от БВП до 2060 г. За сравнение средната стойност за ЕС се очаква да намалее с 0,2 процентни пункта от БВП за същия период. Реалната възраст на пенсиониране, която продължава да е ниска въпреки последните реформи, е една от основните причини за по-високите разходи за пенсии. Понастоящем тя е 60 години и 3 месеца — доста под средното за ЕС равнище от 63 години и 6 месеца за мъжете и 62 години и 6 месеца за жените (2014 г.). Освен това настоящата законоустановена пенсионна възраст от 60 години за жените е сред най-ниските в ЕС и ще започне да бъде хармонизирана с тази на мъжете едва през 2024 г. Обвързването на законоустановената пенсионна възраст с промените в средната продължителност на живота ще спомогне за гарантиране на устойчивостта на пенсионната система с оглед на застаряването на населението, като също ще допринесе за увеличаване на реалната възраст на пенсиониране.

               (10)По отношение на здравеопазването публичните разходи се очаква да нараснат значително в средносрочен и дългосрочен план от вече високи равнища, а именно с 1,3 процентни пункта от БВП до 2060 г. спрямо средната стойност за ЕС от 0,9 процентни пункта. Основната причина за високите разходи за здравеопазване е големият болничен сектор, докато по-малко скъпата извънболнична помощ не се използва достатъчно. Делът на болничните разходи в общите разходи за здравеопазване е един от най-високите в ЕС. Поради това е необходимо неотдавнашните инициативи, насочени към укрепване на предоставянето на първична медицинска помощ, да бъдат приложени изцяло, включително чрез подкрепа на нови финансови споразумения между доставчиците на здравно обслужване и социалноосигурителните фондове. Освен това болничният сектор на Австрия не се възползва в достатъчна степен от ефективни обществени поръчки, като например търгове на територията на целия ЕС (0,23 % от БВП спрямо 0,62 % средно за ЕС), от обединяване на обществени поръчки, както и от неценови критерии за възлагане.

               (11)Законът за финансовото изравняване от 2017 г. спомогна за опростяване на финансовите отношения между различните равнища на управление в Австрия. Фискалната рамка в Австрия обаче продължава да е прекалено сложна по отношение на правомощията и финансовите договорености и все още страда от несъответствия между ограничените правомощия за повишаване на приходите и по-широките отговорности за извършване на разходи на местното и федералното равнище на управление.

               (12)Въпреки че данъчната реформа от 2016 г. намали данъчната тежест от 49,5 % на 46,7 %, тя все още е сравнително висока в сравнение със средната за ЕС стойност от 40,6 % (данните се отнасят до средни доходи на домакинство от един работещ без деца). При липсата на индексация на доходните интервали спрямо инфлацията данъчната тежест отново ще се увеличи постепенно като резултат от годишната фискална спирачка. За разлика от това по-благоприятстващите растежа източници на приходи, като например постоянните данъци върху недвижимата собственост, са недостатъчно използвани главно поради факта, че данъчната основа е остаряла. Приходите от постоянните данъци върху недвижимата собственост в Австрия са много ниски, като възлизат на 0,2 % от БВП спрямо средното за ЕС равнище от 1,6 % от БВП през 2014 г. По подобен начин имплицитната данъчна ставка върху енергията в Австрия е относително ниско, което свидетелства за неоползотворен потенциал за екологични данъци, които включват също положителни поведенчески стимули.

               (13)Макар пазарът на труда да функционира по-добре в Австрия, отколкото в повечето държави — членки на ЕС, все още има предизвикателства. По-специално потенциалът на жените на пазара на труда не се използва пълноценно, което е видно от голямата разлика в заплащането на жените и мъжете, наред с другото, в резултат на високия дял на заетост на непълно работно време. През 2015 г. разликата в заплащането на жените и мъжете е била 21,7 %, в сравнение със средната за ЕС стойност от 16,3 %. Високият и над средното дял на жените, работещи на непълно работно време, се дължи до голяма степен на отговорностите за полагане на грижи за децата и възрастните хора. Броят на местата за гледане на малки деца на възраст под 3 години е бил 25,5 % през 2015 г. — все още значително под равнището на целта от Барселона от 33 %.

               (14)Австрия вече е надхвърлила своите национални цели по стратегията „Европа 2020“ в областта на образованието. Образователните резултати обаче зависят в голяма степен от социалноикономическия произход, както е потвърдено от резултатите от изследването PISA 2015 на ОИСР. Освен това образователните резултати на учениците с мигрантски произход са значително по-лоши от тези на учениците, които нямат такъв произход. През 2015 г. вероятността родените в чужбина ученици да напуснат училище, преди да са завършили горната степен на средното образование, е била три пъти по-голяма, отколкото сред родените в държавата. Предизвикателството във връзка с интеграцията се отразява и на родените в Австрия деца на емигранти. Освен това Австрия е изправена пред предизвикателства, свързани с интегрирането в образователната си система на голям брой лица, търсещи убежище, и бежанци.

               (15)Развитията в банковия сектор свидетелстват за стабилно, макар и бавно подобрение. Капитализацията на австрийските банки продължава да е по-ниска от тази на банките в ЕС и тяхната способност да генерират печалба на вътрешния пазар е подложена на натиск. По отношение на международните операции, качеството на активите и рентабилността са се подобрили допълнително в редица пазари в Централна, Източна и Югоизточна Европа, но все още остават уязвими области. В същото време увеличението на цените на недвижимите имоти и съживяването на ипотечното кредитиране подчертава значението на макропруденциалните мерки.

               (16)През 2016 г. отново се наблюдава растеж на инвестициите в Австрия, но инвестициите на МСП и в сектора на услугите продължават да показват слабости. Австрия признава ролята, която имат създаването и разрастването на предприятията за нови инвестиции (т.е. извън инвестициите за подмяна) и за създаването на съответните работни места. Поради това Австрия си е поставила амбициозни цели да улесни цифровата трансформация, както и да се справи с традиционно ниското равнище на създаване на предприятия (7,4 % при средна стойност за ЕС от 10,8 %) и растеж на дружествата (7,3 % дял на бързо развиващи се дружества в сравнение с 9,2 % средно за ЕС). Вече са обявени някои конкретни мерки, които съчетават намаляване на инвестиционните пречки с подобрени рамкови условия за финансиране на собствен капитал, насърчаване на предприемачеството и данъчни стимули.

               (17)Все още има значителни регулаторни пречки в сектора на бизнес услугите и регулираните професии, като равнището на ограниченията е по-високо от средното за ЕС, по-специално за архитекти и инженери. Освен това за тези професии, както и за адвокати, счетоводители/данъчни консултанти, представители по индустриална собственост, агенти на недвижими имоти и екскурзоводи, процентът на навлизащите и напускащите бизнеса е значително по-нисък от средното за ЕС, което изглежда показва сравнително слабата динамика и конкуренция в областта на професионалните услуги в Австрия. Тези пречки включват, наред с другото, 1) ограничения, свързани с дяловото участие и правната форма, за архитекти, инженери и адвокати по индустриална собственост, 2) мултидисциплинарни ограничения за архитекти и инженери, както и 3) особено широк обхват на запазените за дадена професия дейности за архитекти, инженери и екскурзоводи. Намаляването на тези пречки би могло да доведе до по-интензивна конкуренция, в резултат от която на пазара да навлязат по-голям брой предприятия, водейки до ползи за потребителите под формата на по-ниски цени. Препоръки за справяне с този проблем бяха направени през януари 2017 г. в съобщение на Комисията, като част от пакета от мерки за справяне с пречките пред пазарите на услуги
                  13
               .

               (18)Австрия положи значителни усилия за приемане на лицата, търсещи убежище, и за интеграция на бежанците, както и на другите имигранти. Независимо от това интегрирането на пазара на труда на хората с миграционен произход, по-специално на жените, родени извън ЕС, и на бежанците, търсещи работа, все още е предизвикателство.

               (19)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия и го публикува в доклада за 2017 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Австрия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (20)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му
                  14
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Да провежда своята фискална политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, което предполага да постигне своята средносрочна бюджетна цел през 2018 г., като се вземе предвид допуснатото отклонение, свързано с необичайни събития. Да гарантира устойчивостта на системата на здравеопазването и на пенсионната система. Да рационализира и оптимизира компетенциите на различните равнища на управление и да съгласува техните отговорности за финансиране и разходване.

               2.Да подобри резултатите на пазара на труда на жените, също чрез предоставяне на услуги за полагане на грижи на пълен работен ден. Да подобри образователните резултати на младите хора в неравностойно положение, по-специално на хората с мигрантски произход. Да насърчи инвестициите в сектора на услугите чрез намаляване на административните и регулаторните пречки, облекчаване на навлизането на нови предприятия на пазара и улесняване на растежа на дружествата.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 519 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01

                     (7)
                  Работен документ на службите на Комисията SWD (2017) 85 final.

                     (8)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета, ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  На Австрия се дава възможност да се отклони от своята средносрочна бюджетна цел до 2017 г. и 2018 г. в рамките на допълнителното отражение върху бюджета на разходите, направени съответно през 2015 г. и 2016 г., във връзка с извънредния приток на бежанци и мерките, свързани със сигурността, тъй като временните отклонения са пренесени във всеки от случаите за общ следващ период от три години.

                     (11)
                  Нетните държавни разходи се състоят от общите държавни разходи, от които се изключват разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните изменения в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал на националното финансиране се разсрочва в рамките на 4-годишен период. Отчетени са предвидените от закона дискреционни мерки по отношение на приходите или увеличения на приходите. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

                     (12)
                  По отношение на Австрия изискването за корекция през 2018 г. взема предвид допуснатото отклонение, свързано с необичайни събития, разрешено за 2016 г., тъй като временните отклонения са пренесени за следващ период от три години.

                     (13)
                  COM(2016)820 окончателен, COM(2016)821 окончателен, COM(2016)822 окончателен, COM(2016)823 окончателен, COM(2016)824 окончателен.

                     (14)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 339 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Нидерландия за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Нидерландия за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (EО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа,
                  5
                 с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. На 26 ноември 2015 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който Нидерландия беше посочена сред държавите членки, които ще бъдат обект на задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета за икономическата политика на еврозоната
                  7
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и беше приета от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Нидерландия следва да осигури пълното и навременно изпълнение на препоръката.

               (2)Докладът за 2016 г. за Нидерландия
                  8
                бе публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе направена оценка на напредъка на Нидерландия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г. и на напредъка на Нидерландия за постигане на националните цели по стратегията „Европа 2020“. Той същ включва задълбочен преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед,
                  9
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Нидерландия са налице макроикономически дисбаланси. В частност, от основно значение е справянето с големите и трайни излишъци по текущата сметка, което отразява структурните характеристики на икономиката и определянето на политиката по отношение на нефинансовите предприятия. С оглед на своя размер, излишъкът на  Нидерландия по текущата сметка вероятно има умерено, но не пренебрежимо, отрицателно въздействие върху икономическите резултати на еврозоната. Също така от решаващо значение е справянето с много големия размер на дълга на домакинствата.

               (3)На 28 април 2016 г. Нидерландия представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Специфичните за всяка държава препоръки бяха разгледани при планирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да изиска от дадена държава членка да преразгледа и предложи изменения на своето споразумение за партньорство и съответните програми. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще се възползва от тази разпоредба в насоките относно прилагането на мерките, които обвързват ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.
                  10

               (5)Спрямо Нидерландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята прогрма за стабилност за 2016 г. правителството планира постепенно подобрение в своето номинално салдо, което трябва да достигне 0,1 % от БВП през 2019 г. В същото време правителството предвижда влошаване на преизчисленото
                  11
                структурно салдо през 2016 г., като то достигне -1,4 % от БВП и неговото подобрение след това. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — се планира да се постигне през 2019 г. При все това, въз основа на преизчисленото структурно салдо средносрочната бюджетна цел би била вече постигната до 2018 г. Съгласно програмата за стабилност съотношението на държавния дълг към БВП се очаква да достигне 65,4 % през 2016 г. и след това постепенно да намалее до 58,9 %  през 2019 г. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. за Нидерландия съществува риск от известно отклонение от изискванията по предпазните мерки през 2016 г и през 2016 и 2017 г., взети заедно, при непроменени политики. Очаква се Нидерландия да спази преходното правило за дълга през 2016 г. и след края на преходния период да спази референтната стойност за намаляването на дълга през 2017 г. Въз основа на програмата за стабилност и като се вземе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. Съветът е на мнение, че Нидерландия ще спази в общи линии разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. При все това, ще бъдат необходими допълнители мерки, за да се гарантира това спазване през 2016 и 2017 г.

               (6)Неотдавнашното нарастване на заетостта може да бъде изцяло свързано с увеличаване на броя на лицата, наети на срочни договори, и броя на самостоятелно заетите лица. Въпреки че Нидерландия е предприела мерки за решаване на този проблем, е необходим по-всеобхватен подход. Ниската степен на преминаване от временни към постоянни договори, все още създава риск от сегментиране на пазара на труда. Наблюдава се висок и растящ процент на временни договори в контекста на големи различия в разпоредбите за защита на заетостта, свързани с временните договори, от една страна, и с постоянните договори, от друга. Самостоятелно заетите лица без наети лица се по-често недостатъчно дзастраховани срещу инвалидност, безработица и старост, което може да окаже влияние върху устойчивостта на системата за социално осигуряване в дългосрочен план. Бяха въведени редица мерки, които намаляват различията между постоянните и временните договори. Благоприятният данъчен режим и липсата на задължения за плащане на определени социалноосигурителни вноски продължават да предоставят финансови стимули за самостоятелна заетост.

               (7)Едно от ключовите предизвикателства за справянето с високата задлъжнялост на домакинствата е свързано с жилищния пазар, където липсата на гъвкавост и небалансираните стимули, натрупани в продължение на десетилетия, оформят моделите на жилищното финансиране и на спестяванията в сектора. Склонността на домакинствата за ливъридж на брутния ипотечен дълг спрямо жилищното имущество до голяма степен отразява дългогодишните фискални стимули, по-специално данъчното приспадане на лихвите по ипотечните кредити. От 2012 г. насам бяха приложени поредица от мерки за частично справяне с това, но те не са били ускорени в съответствие с препоръката. Развитието на добре функциониращ пазар за наем на жилища е ограничено от субсидии в други жилищни подсектори. Секторът на социалното жилищно настаняване е един от най-големите в ЕС, но разпределянето  на жилищата не винаги е ефективно за хората, които наистина имат нужда от това. В сектора на социалното жилищно настаняване беше въведено по-голямо диференциране на наемите въз основа на доходите. Предприятията за жилищно настаняване ще трябва да отделят дейностите си от общ икономически интерес (т.е. социалното жилищно настаняване) от другите дейности. Като се има предвид, че някои небалансирани стимули относно обвързване на наемите с доходите по отношение пазара на социалното жилищно настаняване са били отстранени, е уместно тази част от предишната препоръка да бъде пренасочена към наблюдение на положението. Същевременно, жилищният пазар продължава да бъде значително нарушен и продължава да поражда склонност към задлъжняване на домакинствата. Необходим е по-нататъшен напредък по тези въпроси.

               (8)В допълнение към нарушенията на пазара на жилища, задължителните неданъчни вноски към втория стълб на пенсионната система влияят на разполагаемия доход на домакинствата. Вторият стълб на пенсионната система показва добри резултати по отношение на качеството и адекватността на пенсиите, но има недостатъци по отношение на справедливостта между поколенията, прозрачността и устойчивостта на икономически шокове. През последните години устойчивостта на пенсионната система е засилена чрез повишаване на пенсионната възраст до 67 години до 2021 г. и обвързването ѝ със средната продължителност на живота след това. Като средно равнище пенсионните вноски намаляха, тъй като максималният процент на натрупване, освободен от данък, беше намален. Едно подходящо разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях извън приетите правила за индексирането и финансовите буфери (рамка за финансова оценка), ще помогне на домакинствата да разпределят финансовите си средства по по-благоприятстващ за растежа начин. Правителството обяви намерението си за реформа на втория пенсионен стълб в значителна степен с участието на социалните партньори, с цел да се създаде по-прозрачна и по-справедлива в актюерски аспект система.

               (9)Инвестициите спаднаха значително по време на икономическата криза и само частично са се възстановили. Слабостите при общоикономическите инвестиции изглежда са със силно цикличен характер. Те са движени от спад на жилищния пазар и избора на фискална консолидация. Въпреки че бариерите пред инвестициите изглеждат незначителни, ниското ниво на инвестициите в строителния сектор и в областта на енергията от възобновяеми източници е свързано с несигурността на пазара и регулаторните фактори. Въпреки подобряването на кредитните условия, рисковете за отпускане на нови заеми са увеличени при сегашните финансови условия. Държавните разходи за НИРД намаляват от 2014 г. насам, а частните разходи за НИРД остават ниски. Поради това се препоръчва Нидерландия да пренасочи публичните разходи към подпомагане на инвестициите в НИРД и да работи по подобряване на частните разходи за НИРД. Публичните и частните разходи за НИРД са ниски в сравнение с образователното равнище, академичните постижения и икономическото развитие.

               (10)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия и го публикува в доклада за 2016 г. Тя извърши също и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и последващите мерки във връзка с препоръките, отправени до Нидерландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждане на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу.

               (11)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му
                  12
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (12)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени в препоръка 3 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Нидерландия да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.Да ограничи отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и да постигне фискална корекция в размер на 0,6 % от БВП през 2017 г. Да се приоритизират публичните разходи към засилване на инвестициите в НИРД.

               2.Да премахне оставащите пречки пред наемането на персонал на постоянни договори и улесняване на прехода от временни към постоянни договори. Да се справи с голямото увеличение на самонаетите лица без работници и служители, включително чрез намаляване на нарушаването в данъчното облагане в полза на  самостоятелната заетост, без да се излага на риск предприемачеството и чрез насърчаване на достъпа до социална закрила на самостоятелно заетите лица.

               3.Да приеме мерки, за да стане вторият стълб на пенсионната система по-прозрачен, по-справедливо разпределен между поколенията и по-устойчив на сътресения. Да предприеме мерки за намаляване на оставащите нарушения на жилищния пазар и склонността към задлъжняване на домакинствата, по-специално чрез намаляване на данъчното приспадане на лихвите по ипотечни кредити.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 339 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 87 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Структурното салдо се преизчислява от Комисията въз основа на информация в програмата за стабилност, съгласно взаимно съгласувана методология.

                     (12)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 332 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Италия за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Италия за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               Като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа, бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. На 26 ноември 2015 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Италия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета за икономическата политика на еврозоната
                  7
               . Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Италия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката.

               (2)Докладът за Италия за 2016 г.
                  8
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него се оценяват напредъкът на Италия в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., както и нейният напредък в постигането на националните цели по стратегията „Европа 2020“. Той включва също така и задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед.
                  9
                Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Италия съществуват прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално бавният растеж на производителността пречи на възстановяването на конкурентоспособността и прави по-трудно намаляването на високото

                  съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП. Рискът от неблагоприятни последици за италианската икономика и — предвид нейния мащаб — от отрицателен ефект върху икономическия и паричен съюз, е особено съществен.

               (3)На 28 април 2016 г. Италия представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Специфичните за всяка държава препоръки бяха разгледани при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да изиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще се възползва от тази разпоредба в насоките относно прилагането на мерките, които обвързват ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  10
               .

               (5)Спрямо Италия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга за периода 2013—2015 г. Съгласно програмата за стабилност съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да достигне най-високата си стойност от 132,7 % през 2015 г. и постепенно да намалее, като достигне 123,8 % през 2019 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. се очаква съотношението на дълга към БВП да се стабилизира през 2016 г. и леко да започне да намалява едва от 2017 г. нататък. Изпълнението на широкообхватната програма за приватизация, представена от италианските органи, е основно предизвикателство за Италия предвид нейния очакван принос към усилията за намаляване на дълга. Макар че през 2015 г. извършените приватизации бяха в съответствие с планираното, целта за постъпления от приватизация от 0,5 % годишно в периода 2016—2018 г. и от 0,3 % през 2019 г. изглежда твърде амбициозна, включително и поради забавянията в някои проекти за приватизация. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен.

               (6)Тъй като през 2015 г. Италия не постигна достатъчен напредък по отношение на спазването на правилото за дълга, на 18 май 2016 г. Комисията публикува доклад по член 126, параграф 3 от ДФЕС. Анализът включваше всички фактори от значение и в него се заключава, че критерият за дълга е спазен. Комисията ще преразгледа своята оценка в нов доклад по член 126, параграф 3 от Договора въз основа на прогнозата на Комисията от есента на 2016 г., когато ще разполага с допълнителна информация относно подновяването на плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2017 г.

               (7)През пролетта на 2015 г. на Италия бе разрешено временно отклонение от 0,4 процентни пункта от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г., за да бъдат взети под внимание важни структурни реформи с положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. В своя проект на бюджетен план за 2016 г. Италия поиска допълнително отклонение от 0,1 процентни пункта от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната цел през 2016 г., за да се вземат под внимание други важни структурни реформи с положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Подробностите за тези реформи са включени в националната програма за реформи на Италия за 2016 г., която като цяло потвърждава програмата за реформи. Областите на реформа, предложени в програмата, за които е посочено, че оказват въздействие върху устойчивостта на публичните финанси, включват: i)  държавната администрация и опростяването; ii) стоковите пазари и пазарите на услуги; iii) пазара на труда; iv) гражданското правосъдие; v) образованието; vi)  прехвърлянето на данъчната тежест; vii) мерките за намаляване на размера на необслужваните кредити и реформата на процедурите по несъстоятелност; и (vii) прегледа на разходите като мярка за финансиране. Въздействието на тези реформи върху реалния БВП се оценява от органите на 2,2 процентни пункта до 2020 г., което изглежда реалистично. Ако бъдат изцяло и своевременно изпълнени, тези реформи ще имат положително въздействие върху устойчивостта на публичните финанси. Съгласно оценката към настоящия момент Италия отговаря на условията за цялото поискано временно отклонение от 0,5 процентни пункта от БВП през 2016 г., при условие че страната изпълнява договорените реформи по подходящ начин, което ще бъде проследено в рамките на европейския семестър, и при спазване на условията, посочени в съображение 10.

               (8)В своя проект на бюджетен план за 2016 г. Италия поиска допълнително отклонение от 0,3 процентни пункта от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. с цел да бъдта взети предвид националните разходи за инвестиции в проекти, съфинансирани от ЕС. Информацията, предоставена в програмата за стабилност за 2016 г., потвърждава, че отклонението на Италия от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. се използва ефективно за увеличава на инвестициите. Въпреки това все още съществуват някои съмнения относно осъществимостта на целия прогнозиран размер на съфинансирани инвестиции в хода на 2016 г. Съгласно оценката към настоящия момент Италия отговаря на условията за временно отклонение от 0,25 процентни пункта от БВП през 2016 г., при условие че изпълнява договорените инвестиции по подходящ начин, и при спазване на условията, посочени в съображение 10. Комисията ще извърши последваща оценка, за да провери действителния размер на националните разходи в съфинансираните инвестиционни проекти и на съответната надбавка, за която Италия е допустима съгласно т.нар. „клауза за инвестиции“.

               (9)В програмата за стабилност за 2016 г. се посочва, че отражението върху бюджета на извънредния приток на бежанци и на извънредните мерки за сигурност е значително и че те следва да се считат за необичайно събитие извън контрола на правителството, както е посочено в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97. Според Комисията допълнителното въздействие е в съответствие с приблизителните оценки, представени в програмата за стабилност, и възлиза на 0,03 % от БВП през 2015 г. и 0,04 % през 2016 г. за разходите, свързани с бежанците, и на 0,06 % от БВП през 2016 г. за мерките за сигурност. Във връзка с това Италия поиска временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Разпоредбите в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 позволяват да бъдат взети предвид тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци и сериозността  на заплахата от тероризъм са извънредни събития, тяхното въздействие върху публичните финанси на Италия е значително и устойчивостта няма да бъде накърнена, като се разреши отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Поради това изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2015 г. е намалена, за да се вземат предвид допълнителните разходи, свързани с бежанците. Що се отнася до 2016 г., окончателната оценка, включително относно допустимите суми, ще бъде направена през пролетта на 2017 г. въз основа на наблюдаваните данни, предоставени от италианските органи.

               (10)В своето становище относно проекта на бюджетен план на Италия за 2016 г.
                  11
                Комисията посочи, че в рамките на „цялостната оценка“ на евентуално отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел тя ще вземе предвид евентуалната допустимост на Италия за гъвкавост в рамките на Пакта за стабилност и растеж, като се обърне специално внимание на това дали отклонението от плана за корекции ще бъде ефективно използвано за целите на увеличаване на инвестициите, на наличието на надеждни планове за възобновяването на плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел и на постигнатия напредък по програмата за структурни реформи, като се вземат предвид препоръките на Съвета. Комисията смята, че Италия отговаря на условията за допълнителна надбавка от 0,35 процентни пункта от БВП за 2016 г., като взема предвид постигнатия напредък по програмата за структурни реформи, планираните инвестиции, както и ангажимента от страна на правителството да гарантира спазването на плана за корекции за постигане на средносрочната цел през 2017 г., която Комисията ще преразгледа през есента.

               (11)Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. планираното структурно влошаване от -0,7 % от БВП през 2016 г. сочи, че съществува риск от известно отклонение от задълженията на Италия по предпазната част на Пакта за стабилност и растеж, след като се отчете отклонението, което е позволено за инвестиции, и изпълнението на структурните реформи. При условие че политиката остане непроменена, прогнозата на Комисията показва нулево структурно усилие през 2017 г., в резултат на което съществува риск от значително отклонение от изискваната структурна корекция от 0,6 % от БВП.

               (12)Като цяло, въз основа на своята оценка на програмата за стабилност за 2016 г. и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че Италия е изложена на риск от неспазване на разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Комисията ще направи оценка на съответствието на Италия с изискваното коригиране за постигане на средносрочната бюджетна цел въз основа на своята прогноза от есента на 2016 г., когато ще разполага с допълнителна информация за възобновяването от Италия на плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2017 г., включително с проекта на бюджетния план за 2017 г.

               (13)Въпреки че са в ход инициативи за реформа на фискалната рамка, само ограничени стъпки са предприети до момента да се гарантира приносът на прегледа на разходите към фискалната консолидация. По-специално, целите на прегледа на разходите са били намалени допълнително и фактът, че прегледите на разходите не са напълно интегрирани в бюджетния процес, намалява неговата цялостна ефективност. Очаква се завършването на всеобхватната реформа на бюджетната процедура, която започна през 2009 г., да премахне този недостатък и да даде на бюджетния процес по-силен акцент върху резултатите. За подобряване на устойчивостта на публичния дълг е също така от важно значение ускоряването на изпълнението на приватизационната програма. Данъчната система на Италия възпрепятства икономическата ефективност и продължава да е изправена пред редица предизвикателства. Те са свързани с много ниската степен на данъчна та дисциплина, както и с просрочената реформа на данъчните разходи, по-специално по отношение на намалените ставки на данъка върху добавената стойност, както и на старата система за кадастрални оценки. Всички тези аспекти, които не са били изпълнени или са били  изпълнени частично, са част от закона за провеждане на реформата на данъчната система. В допълнение, неотдавнашните промени като премахването на данък сгради на първо жилище изглеждат в противоречие с целта за разширяване на данъчната основа и изместване на данъчната тежест от производствените фактори към потреблението и собствеността.

               (14)Реформата на публичната администрация е важна стъпка, която, ако бъдат приети и приложени необходимите законодателни актове, ще позволи на Италия да пожъне очакваните ползи по отношение на повишена ефективност и качество в публичния сектор. Законодателните актове, предложени от правителството през януари 2016 г., за държавните предприятия и местните обществени услуги, както и предстоящият законодателен акт относно публичната заетост, са от особено значение за преодоляване на първопричините за неефективността. Въпреки наскорошните мерки за засилване на борбата срещу корупцията, включително чрез увеличаване на санкциите и давностните срокове за определени престъпления, свързани с корупция, все още не е в ход отдавна препоръчаното систематично преразглеждане на правилата относно срока на давност. Счетоводните измами са също важен проблем. Дългите съдебни производства и големият брой висящи граждански и търговски дела продължават да бъдат основни предизвикателства в съдебната система. Внимателният мониторинг на въздействието на мерките, предприети през последните години за справяне с тези проблеми, ще допринесе за оценката на това дали са необходими допълнителни действия.

               (15)Известен напредък бе отбелязан в подобряването на качеството на активите в банковия сектор. Въпреки че притокът на нови необслужвани заеми е отслабнал през последните месеци, техният размер  остава на много високо равнище и продължава да оказва натиск върху рентабилността на банките и техните ресурсите. Освен това системата на Италия за несъстоятелността и рамките за събиране на дългове са недостатъчно благоприятни за бързото уреждане на обезценените заеми. От средата на 2015 г. насам бяха приети няколко закона за опростяване и ускоряване на процедурите за несъстоятелността и принудителното изпълнение и беше представен проект на закон за провеждането на структурна реформа на рамката за несъстоятелността. Въпреки това ефектът на тези реформи върху продължителността на процедурите и стойностите на възстановяване все още предстои да се види. От началото на 2015 г. Италия е приела редица мерки за преодоляване на слабостите в корпоративното управление на своите банки, по-специално по отношение на големите кооперативни банки, банките с фондации като акционери и малките взаимозастрахователни банки. Пълното прилагане на тези реформи ще допринесе за повишаване на устойчивостта на сектора и осигуряване на по-ефикасно разпределение на кредитите към реалната икономика. Докато ниската разходна ефективност в банковия сектор пречи на рентабилността и на вътрешното генериране на капитал, конюнктурата, характеризираща се със слаб растеж и ниски лихвени проценти, представлява допълнително предизвикателство. Новата рамка на ЕС за оздравяване на банки промени рисковия профил на облигациите, емитирани от банките, значителни количества от които са притежавани от италиански клиенти на дребно, което подчертава значението на финансовата грамотност сред широката общественост.

               (16)През 2015 г. Италия реформира из основи институциите на пазара на труда чрез т.нар. „Закон за работните места“. Изпълнението на реформата на активни политики на пазара на труда е от ключово значение за активизирането на лицата, които са най-отдалечени от пазара на труда, по-специално тряйно безработните и младите хора. Понастоящем са налице редица административни, политически и ресурсни предизвикателства. По-специално, това изисква укрепване на публичните служби по заетостта и внимателно наблюдение на предоставянето на услуги. Системата на чиракуване беше реформирана с цел включване на възрастните, които са съкратени, но нейното прилагане все още е в ход. Второто ниво на договаряне не е достатъчно развито в Италия, което възпрепятства приемането на новаторски решения на равнище предприятия, които биха могли да подобрят производителността и да  направят заплатите по-гъвкави спрямо условията на пазара на труда. Действия в тази област трябва да се вземат след консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики. Социалните партньори все още не са постигнали споразумение относно реформата на колективното договаряне. Съгласно националната програма за реформи реформата се очаква до края на 2016 г. Процентът на заетост на жените е един от най-ниските в ЕС. Жените преобладават на нетипичните и несигурните работни места, те представляват по-голямата част от лицата, работещи по нестандартни договори, и са особено засегнати от неформалната икономика. Данъчните и социално осигурителните системи обезкуражават вторите работещи членове на домакинството да работят и в Закона за работните места не беше разгледано ефективно решение на този въпрос. Ограничената наличност на достъпни грижи за деца също затруднява участието на пазара на труда на жените с деца и възрастни роднини. Равнищата на бедност са високи — повече от една четвърт от италианските граждани са изложени на риск от бедност или социално изключване, и предоставянето на социална помощ продължава да бъде слабо и разпокъсано. Приемането и прилагането на национална стратегия срещу бедността и рационализирането на социалните разходи биха могли да бъдат първите стъпки към постепенното въвеждане на схема за минимален доход на национално равнище по начин, който като цяло е бюджетно неутрален. Значителен напредък бе постигнат по отношение на реформата на образованието. Училищната реформа беше приета през юли 2015 г. и актовете за изпълнение трябва да бъдат приети до януари 2017 г.

               (17)Ограничен напредък бе постигнат в укрепването на конкуренцията в сектора на услугите. Годишният закон за конкуренцията от 2015 г. все още се обсъжда в парламента. Редица разпоредби, като например за юридическите професии, бяха отслабени по време на парламентарния процес. Редица области все още са прекомерно защитени или регулирани, по-специално регламентираните професии, секторът на здравеопазването, местният обществен транспорт и такситата, пристанищата и летищата. Секторът на търговия на дребно е засегнат от редица недостатъци, свързани със строгостта на пазарната регулация. Публичният процес на предоставяне на права за икономически дейности в обществения сектор не насърчава конкуренцията, по-специално поради възлагането на режимите за разрешителни без конкурентни и прозрачни процедури. Мерките за отваряне на пазара трябва да бъдат подпомагани от благоприятна бизнес среда. Известен напредък бе постигнат по отношение на опростяването в рамките на програмата за опростяване за периода 2015—2017 г., което позволява по-лесно и по-оптимизирано сътрудничество между централното правителство и регионалните органи на управление. Бизнес средата в Италия обаче все още не е достатъчно благоприятна за растежа и инвестициите и страда от фрагментирана и стратифицирана система от закони и подзаконови актове, издадени на различните равнища на управление. Административната и регулаторната тежест все още влияе върху икономическите оператори. Предимствата по отношение на създаването на предприятия или обявяването в несъстоятелност се обезсилват от слабостите по отношение на процедурите за получаване на разрешения за строителство, изпълнението на договори, плащането на данъци или получаването на кредит. Изпълнението на националната стратегия за обществените поръчки, приета в началото на 2016 г., също би могло да спомогне за справяне с някои системни и широко разпространени слабости.

               (18)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Италия, който публикува в доклада за страната от 2016 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност, националната програма за реформи и последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Италия през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Италия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез осигуряване на принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

               (19)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и становището му
                  12
                е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (20)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и настоящата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—5 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Италия да предприеме следните действия през периода 2016—2017 г.:

               1.През 2016 г. да ограничи временното отклонение от изискваната корекция от 0,5 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел до 0,75 % от БВП, разрешени за инвестиции, и изпълнението на структурни реформи, като се спазва условието за възобновяване на плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Да постигане годишна фискална корекция от поне 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г. Да ускори изпълнението на програмата за приватизация и да използва извънредните приходи за да осигури по-бързото намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг. Да прехвърли данъчната тежест от производствените фактори към потреблението и собствеността. Да намали броя и обхвата на данъчните разходи и да завърши реформата на кадастралната система до средата на 2017 г. Да предприеме мерки за подобряване на данъчната дисциплина, включително чрез електронното издаване на фактури и плащания.

               2.Да осъществи реформата в публичната администрация, като приеме и приложи всички необходими законодателни актове, по-специално за реформирането на местните публични предприятия, местните обществени услуги и управлението на човешките ресурси. Да засили борбата с корупцията като преразгледа сроковете на давност до края на 2016 г. Да намали продължителността на производствата в областта на гражданското правосъдие чрез прилагане на реформи и чрез ефективно управление на съдебните дела.

               3.Да ускори намаляването на размера на необслужваните заеми, включително чрез допълнително подобряване на рамката за несъстоятелност и събирането на вземания. Да финализира своевременно изпълнението на текущите реформи на корпоративното управление в банковия сектор.

               4.Да осъществи реформата на активните политики на пазара на труда, по-специално чрез засилване на ефективността на службите по заетостта. Да улесни започването на работа за вторите работещи членове на домакинството. Да приеме и изпълни националната стратегия срещу бедността и преразгледа и рационализира социалните разходи.

               5.Да приеме и приложи своевременно очаквания закон за конкуренцията. Да предприеме допълнителни мерки за увеличаване на конкуренцията в регламентираните професии, транспорта, здравеопазването и сектора на търговията на дребно, както и системата за концесиите.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 20.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM (2016) 332 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM (2015) 690 final.

                     (6)
                  COM (2015) 691 final.

                     (7)
                  COM (2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 81 final.

                     (9)
                  COM (2016) 95 final.

                     (10)
                  COM (2014) 494 final.

                     (11)
                  С(2015) 8105 final.

                     (12)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 18.5.2016
            COM(2016) 348 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2016 г.и съдържаща становище на Съвета относно конвергентна програмата на Обединеното кралство за 2016 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2016 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно конвергентна програмата на Обединеното кралство за 2016 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 7/9 на Съвета от 2 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който беше посочено, че Обединеното кралство ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Обединеното кралство за 2016 г.
                  6
                беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Обединеното кралство в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., и напредъкът на Обединеното кралство отношение на националните му цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включваше и задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед
                  7
               . Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Обединеното кралство не са налице макроикономически дисбаланси. Потенциална уязвимост може да представляват високият дълг на сектора на домакинствата, високите равнища на цените на жилищата и големите дефицити по текущата сметка. В същото време съвкупното финансово състояние на домакинствата е крепко и устойчивостта на банковия сектор продължава да се подобрява. В краткосрочен план капацитетът на сектора на домакинствата и на икономиката като цяло за справяне с рискове като шоково увеличение на лихвения процент или шок по отношение на заетостта изглежда се е увеличил. Въпреки това няколко правителствени инициативи все още нямат съществено въздействие върху дисбаланса между търсенето и предлагането на жилища. Рисковете, свързани с големия дефицит по текущата сметка, са ограничени поради благоприятната институционална рамка и ниските пасиви в чуждестранна валута. Нарастването на дефицита се дължи на движението нагоре на дефицита по първичните доходи, като то се очаква да спадне с отслабването на неблагоприятните циклични условия.

               (3)На 24 март 2016 г. Обединеното кралство представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята конвергентна програма за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, в които ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове се обвързва с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (5)Спрямо Обединеното кралство понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. При условие че през 2016—2017 г. бъде постигната трайна корекция на прекомерния дефицит, спрямо Обединеното кралство ще се прилагат предпазните мерки и преходното правило за дълга, считано от 2017—2018 г. В своята конвергентна програма за 2015—2016 г. правителството потвърждава, че номиналният дефицит ще бъде под 3 % от БВП през 2016—2017 г., и планира допълнителното му намаляване до 2,0 % от БВП през 2017—2018 г. Преизчисленият
                  9
                структурен дефицит сочи подобрение на структурното салдо от 0,6 процентни пункта от БВП през 2015—2016 г.; 0,9 процентни пункта от БВП през 2016—2017 г., и 0,7 процентни пункта от БВП през 2017—2018 г. В конвергентна програма не е включена средносрочна бюджетна цел. Според конвергентната програма съотношението държавен дълг/БВП се очаква да достигне максимум от 88,9 % през 2015—2016 г., преди да спадне до 88,3 % от БВП през 2016—2017 г. и допълнително до 87,1% през 2017—2018 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит през 2016—2017 г. и 2017—2018 г. са достатъчно конкретни. Въздействието обаче на някои мерки в периода 2017—2018 г., чието въздействие върху бюджета се оценява на приблизително 0,2 % от БВП, е по-несигурно. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. в периода 2015—2016 г. Обединеното кралство се очаква да постигне препоръчания номинален дефицит от 4,1 % от БВП и да осъществи препоръчаната структурна корекция. Предвижда се Обединеното кралство да коригира прекомерния си дефицит до препоръчания от Съвета краен срок 2016—2017 г. , макар и да не постигне препоръчаната цел за номиналния дефицит от 2,7 % от БВП. През периода на процедурата по прекомерен дефицит се предвижда постигането на кумулативна база на малко по-ниска от препоръчаната структурна корекция. Очаква се през 2017—2018 г. при непроменени политики Обединеното кралство да спази необходимите фискални корекции за постигането на минималната средносрочна бюджетна цел. Предвижда се също през 2017—2018 г. Обединеното кралство да спази преходното правило за дълга. Въз основа на своята оценка на конвергентната програма и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че се очаква Обединеното кралство да спази до голяма степен разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (6)Производителността на труда в Обединеното кралство е в застой от 2008 г. насам. Това може да се отдаде на различни фактори, като например ниски капиталови инвестиции, недостиг на умения, несъответствие на търсене и предлагане на умения и промяна в състава на икономиката към сектори с по-ниска производителност. Предизвикателствата, свързани с недостига на жилища, особено в географските области с висок икономически растеж, също трябва да бъдат отчетени в този контекст. Политическият документ на правителството от юли 2015 г. „Заздравяване на основите — изграждане на благоденстваща нация“ излага широкообхватно решение. С оглед на някои все още съществуващи пречки пред инвестициите, както и на ниското равнище на публичните и частните инвестиции в Обединеното кралство политическите действия на правителството за повишаване на равнището на уменията, иновациите и инвестициите в инфраструктурата са своевременни, но ефективното прилагане ще бъде от значение. Едно от главните предизвикателства е да се осигури адекватна мрежова инфраструктура. В Националния план за инфраструктурата, който беше актуализиран през март 2016 г., се съдържат подробни сведения относно напредъка на инфраструктурни проекти в рамките на последователна и съгласувана рамка. Планът разчита на осигуряването на частно финансиране за голяма част от инвестициите. Изпълнението и мониторингът са от решаващо значение, като ключови са прозрачността и отчетността. Въпреки различните инициативи на правителството, търсенето на жилища продължава да надвишава предлагането и това намира отражение във високите и растящи цени на жилищата. Недостигът на жилища е най-осезаем в бързоразвиващите се райони на Лондон и югоизточната част на страната. Използването на земята се ръководи от принципите, определени в националната рамка на политиката за планиране, като ефективното прилагане на реформираната система за планиране може да способства за увеличаването на жилищно строителство.

               (7)Пазарът на труда в Обединеното кралство остава динамичен. През 2015 г. равнището на заетост (за възрастова група 20—64 години) достигна 76,9 %, а процентът на безработицата продължи тенденцията си към намаляване, достигайки 5,3 %. Младежката безработица и процентът на младите хора, които не участват във форма на заетост, образование или обучение, също намаляха допълнително. Въпреки това, все още има място за подобрение на перспективите за неактивните, непълно заетите и нискоквалифицираните работници. По-добри перспективи за напредък на пазара на труда и по-ясно очертани пътеки за повишаване на квалификацията ще помогнат на тези, които нямат алтернатива на нископлатената работа и/или малкия брой работни часове. Това би разрешило и въпроса с недостига на умения, който се наблюдава в някои части на икономиката като строителството. Успешното реализиране на ресурсите, получени от налога за чиракуване, ще изисква особено внимание. Предложенията за подобряване на предлагането на грижи за деца ще изискват своевременно изпълнение, тъй като наличността и достъпността на услугите за гледане на деца остават предизвикателство.

               (8)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство и го публикува в доклада за страната от 2016 г. Тя оцени също конвергентната програма и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Обединеното кралство, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 3 по-долу.

               (9)С оглед на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма, като становището му
                  10
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Обединеното кралство да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.Да се стреми да коригира прекомерния дефицит по устойчив начин до 2016—2017 г. След коригирането на прекомерния дефицит да постигне през 2017—2018 г. фискална корекция от 0,6 % от БВП към минималната средносрочна бюджетна цел.

               2.Да вземе мерки по отношение на недостатъчните инвестиции в мрежова инфраструктура, включително чрез изпълнение на приоритетите на Националния план за инфраструктурата. Да предприеме по-нататъшни стъпки за насърчаване на предлагането на жилища, включително чрез осъществяване на реформите на националната рамка на политиката за планиране.

               3.Да вземе мерки по отношение на несъответствията между търсените и предлаганите умения и да осигури повишаване на уменията, включително чрез повишаването на качеството на чиракуването. Да подобри допълнително наличието на достъпни, висококачествени, целодневни грижи за деца.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 348 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 и P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 96 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Структурното салдо е преизчислено от Комисията въз основа на информацията в конвергентната програма, като се следва общоприетата методика.

                     (10)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 273 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Словения за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Словения за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Словения за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Словения за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики, като въпросната стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки в сферата на заетостта, като заедно те представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно Националната програма за реформи на Словения за 2014 г. и даде становището си по актуализираната програма за стабилност на Словения за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013
                  5
                Комисията представи становището си по проекта на бюджетен план на Словения за 2015 г.
                  6

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  7
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден на основание Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  8
               , в който беше посочено, че Словения е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на отговорната фискална консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Словения
                  9
               . В него бе оценен напредъкът в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г. Докладът за Словения включва също така резултатите от задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Анализът на Комисията води до направеното от нея заключение, че Словения е засегната от макроикономически дисбаланси, които налагат предприемане на решителни политически действия и специално наблюдение. По-специално, възстановяването на равновесието е в ход и решителните политически действия, повишеният износ и подобрените условия за растеж са довели до намаляване на рисковете — най-вече на тези, свързани с външноикономическата устойчивост — в сравнение с миналата година. Независимо от това слабото корпоративно управление, високата степен на държавна собственост, значителната корпоративна задлъжнялост и нарастващият държавен дълг пораждат рискове за финансовата стабилност и растежа и към тях трябва да се подходи с особено внимание. Вследствие на това дисбалансите вече не се смятат за прекомерни, но следва да продължат да се наблюдават отблизо.

               (7)На 30 април 2015 г. Словения представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и програмата си за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)Спрямо Словения понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до края на 2015 г., в съответствие с определения от Съвета срок, и да постигне средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение до края на 2020 г., т.е. една година след програмния период. Правителството планира постепенно намаляване на номиналния дефицит до 2,9 % от БВП през 2015 г., и до 0,9 % от БВП през 2019 г. Според програмата за стабилност съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да достигне през 2015 г. най-висока стойност в размер на 81,6 %, преди да започне да намалява. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., се предвижда до края на 2015 г. да бъде извършена навременна и трайна корекция на прекомерния дефицит. В същото време структурната корекция е под препоръчаното от Съвета равнище, като се имат предвид подобрението на структурното салдо и предприетите дискреционни мерки. Ако бъде извършено своевременно коригиране на прекомерния дефицит съгласно предвиденото, от 2016 г. спрямо Словения ще се прилагат предпазните мерки на Пакта. Мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. нататък не са посочени достатъчно конкретно. Поради това, предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., изглежда че съществува риск от значително отклонение от изискваната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г. и ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че има опасност Словения да не успее да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Що се отнася до фискалните разпоредби, през 2013 г. парламентът одобри конституционно основание за създаване на правило за салдото/излишъка на консолидирания държавен бюджет в структурно отношение. При все това, необходимото законодателство за прилагането му все още предстои да бъде прието. Промените в Закона за публичните финанси се очаква да осигурят необходимото правно основание за уреждане на процесуалните въпроси, които стоят в основата на Закона за данъците.

               (9)Словения е предприела действия за облекчаване на натиска върху средносрочната устойчивост на пенсионната система, но все още остава да се коригират ключови параметри, за да се гарантира устойчивостта ѝ след 2020 г. Пенсионната реформа от 2013 г. оказа положително въздействие, а нормативният акт за създаване на демографски фонд се очаква да бъде приет през юни 2015 г. Въпреки това, за осигуряване на дългосрочна устойчивост на пенсиите ще е нужна допълнителна реформа. Не е постигнат напредък по отношение на реформата в областта на дългосрочните грижи. В края на 2013 г. правителството прие план за реформа на дългосрочните грижи, но приемането на законодателството за провеждане на реформата беше отложено за края на 2015 г., за да се даде възможност преди това да се вземат решения, свързани с реформата на здравното осигуряване, включително по въпроса за източниците на финансиране на общите здравни и дългосрочни грижи. Разходите за дългосрочни грижи, свързани със застаряването на населението, могат да бъдат ограничени чрез насочване на ползите към най-нуждаещите се и пренасочване на предоставянето на грижи от институционални грижи към такива в дома.

               (10)През януари 2015 г. беше сключено Социално споразумение, в което се посочва, че нарастването на заплатите в публичния сектор ще изостава от растежа на заплатите в частния сектор. Съставните елементи и индексацията на минималните заплати не са обхванати от споразумението. Макар неотдавнашното нарастване на минималната заплата да остава сравнително високо в сравнение със средната заплата, то все пак беше ограничено. Според оценка на проведената през 2013 г. реформа на пазара на труда ограниченията на пазара на труда са намалели, но продължават да съществуват структурни проблеми по отношение на дългосрочната безработица и ниския процент на заетост на нискоквалифицираните и по-възрастните работници. Словения е предприела някои действия за преодоляване на несъответствието между търсените и предлаганите умения и до 2020 г. са планирани редица други мерки.

               (11)Банковият сектор беше стабилизиран допълнително чрез рекапитализацията на Abanka и Banka Celje през 2014 г. Финализиран беше всеобхватен план за действие за банките, който беше внесен пред министър-председателя през януари 2015 г. Словенската национална банка е предприела последващи действия във връзка със слабостите, установени при анализа на качеството на активите за 2013 г., и ще възобнови проверките на място през първото тримесечие на 2015 г., за да установи дали препоръките са изпълнени от банките. Големите банки са реорганизирали и подсилили отделите си за преструктуриране и ликвидация. Въпреки това за постигането на по-голяма стабилност на банковия сектор е необходимо повишаване на дългосрочната рентабилност и намаляване на необслужваните кредити в корпоративния сектор. Създадени са както генерален план за корпоративно преструктуриране, така и централизирана работна група за корпоративно преструктуриране. Допълнително намаляване на задлъжнялостта на корпоративния сектор, включително посредством Дружеството за управление на банкови активи (Bank Asset Management Company) и чрез пълното прилагане на новото законодателство относно несъстоятелността, би спомогнало за възстановяване на условията за съживяване на частните инвестиции. Дейността по банково кредитиране продължава да търпи спад като това се отразява главно върху МСП. Пълните резултати от извършената наскоро рекапитализация на банковия сектор се очаква да се прояват едва през 2016 г. Ограниченото банково кредитиране и високите лихвени проценти се отразяват на капацитета за финансиране на МСП. Въпреки че делът на отхвърлените заявления за заеми е намалял през последните шест години, броят на МСП, съобщаващи за влошаване на положението що се отнася до готовността на банките да отпускат заеми, се е увеличил значително и е един от най-високите в ЕС.

               (12)По приватизационната програма е постигнат напредък, макар да са налице закъснения. Преструктурирането на петте големи банки, които са държавна собственост, и ликвидацията на две по-малки национални банки са в ход. Словенският държавен холдинг, отговарящ за управлението и ликвидацията на държавната собственост, вече функционира напълно. Проектът на стратегия за управлението на държавната собственост все още предстои да бъде одобрен от парламента на Словения като се очаква след това да последва публикуване на графика за ликвидацията на редица ясно определени държавни активи. През декември 2014 г. словенският държавен холдинг (Slovenia Sovereign Holding) прие нов кодекс за корпоративно управление, а през януари 2015 г. беше назначен служител, отговарящ за съответствието.

               (13)През 2014 г. ефикасността на съдилищата се е подобрила още повече, макар и с по-бавни темпове. Макар да е постигнат известен напредък по отношение на намаляването на продължителността на първоинстанционните съдебни производства по спорни граждански и търговски дела, включително по делата, разглеждани съгласно законодателството относно несъстоятелността, продължителността на производствата и броят на натрупаните нерешени дела продължава да е значителен.

               (14)Неблагоприятната бизнес среда в Словения е ключов фактор за ниските нива на инвестициите в словенски бизнес, а големият брой закони и многобройните промени в законодателството затрудняват упражняването на стопанска дейност и спазването на местната нормативна уредба. Броят на регулираните професии е намалял от 323 на 242, но продължава да е висок. Изпълнени са около 25% от мерките, включени в единния документ за намаляване на административната тежест. На Агенцията за защита на конкуренцията са предоставени достатъчна бюджетна автономност и институционална независимост.

               (15)Новото правителство потвърди ангажимента си да се бори с корупцията и през януари 2015 г. прие нова двугодишна програма от 11 многогодишни мерки. Постигнат бе известен напредък по отношение на прозрачността и отчетността. Подготвя се всеобхватна реформа на публичния сектор. Няма напредък във връзка с докладите за оценка на изпълнението и процедурите за контрол на качеството.

               (16)В контекста на европейския семестър Комисията изготви цялостен анализ на икономическата политика на Словения и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и Националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Словения през предишните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словения, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1— 4 по-долу.

               (17)Като се имат предвид задълбоченият преглед, направен от Комисията, и настоящата оценка, Съветът разгледа Националната програма за реформи и програмата за стабилност. Препоръките по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (18)В контекста на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото. Словения следва да гарантира също и цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

               ПРЕПОРЪЧВА на Словения да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.Да гарантира трайно коригиране на прекомерния дефицит през 2015 г. и да постигне фискална корекция от 0,6 % от БВП с цел изпълнение на средносрочната цел през 2016 г. Да приеме Закона за данъците и да преработи Закона за публичните финанси. Да постигне напредък по отношение на дългосрочната реформа на пенсионната система. До края на 2015 г. да приеме реформа в областта на здравеопазването и дългосрочните грижи.

               2.Да преразгледа, след консултации със социалните партньори и съгласно националните практики, механизма за определяне на минималната работна заплата, и по-специално ролята на надбавките, като се вземе предвид въздействието върху бедността сред работещите, създаването на работни места и конкурентоспособността. Да повиши пригодността за заетост на нискоквалифицираните и по-възрастните работници. Да вземе мерки за справяне с дългосрочната безработица и да осигури подходящи стимули за удължаване на трудовия живот.

               3.Да намали нивото на необслужваните кредити към банките чрез въвеждане на конкретни цели. Да подобри капацитета за наблюдение на кредитния риск в банките. Да продължи корпоративното преструктуриране и да поддържа стабилно корпоративно управление в Дружеството за управление на банкови активи. Да предприеме мерки за подобряване на достъпа до финансиране за МСП и микропредприятията. Да приеме стратегия за словенския държавен холдинг с ясно класифициране на активите, да приведе в действие годишен план за управление на активите и да прилага критерии за ефективност.

               4.Да гарантира, че реформите, въведени с цел повишаване на ефикасността на гражданското правосъдие, спомагат за намаляване на продължителността на производствата.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 273.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8813 final.

                     (7)
                  COM (2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 43 final/2.