title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2020 г. 2020/C 282/19

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/122

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2020 г.
      (2020/C 282/19)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 17 декември 2019 г. Комисията прие също доклад за механизма за предупреждение, в който Нидерландия е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната.

                  (2)

                  Докладът за Нидерландия за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Нидерландия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на Нидерландия по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В доклада беше включен и задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 26 февруари 2020 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Нидерландия са налице макроикономически дисбаланси. По-конкретно високото равнище на частния дълг и големият излишък по текущата сметка са източници на дисбаланси, които имат трансгранично значение.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните изисквания, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантират обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната 2020—2021 година държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Нидерландия се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Нидерландия представи националната си програма за реформи за 2020 г. на 28 април 2020 г., а програмата си за стабилност за 2020 г. — на 29 април 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (10)

                  Понастоящем спрямо Нидерландия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга.

                  (11)

                  В своята програма за стабилност за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши, преминавайки от излишък в размер на 1,7 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. към излишък от 0,1 % от БВП през 2020 г. Предвижда се през 2023 г. излишъкът да спадне до 0,0 % от БВП. След намалението, достигнало 48,6 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за стабилност за 2020 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да спадне допълнително през 2020 г. до 46,3 %. При все това макроикономическият сценарий, който е в основата на тези бюджетни прогнози, вече не изглежда реалистичен, като в програмата за стабилност за 2020 г. не са отчетени значителен брой мерки, обявени от Нидерландия в отговор на пандемията от COVID-19. Актуализация на бюджетните прогнози се съдържа в бюджетния меморандум от пролетта (7). Въз основа на бюджетния меморандум от пролетта се предвижда номиналното салдо по консолидирания държавен бюджет да се влоши през 2020 г., достигайки до дефицит от 11,8 % от БВП, като съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне до 65,2 % през 2020 г. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19.

                  (12)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Нидерландия прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен лица и сектори. Съгласно програмата за стабилност за 2020 г. и бюджетния меморандум от пролетта тези бюджетни мерки възлизат на 2,7 % от БВП. Мерките включват укрепване на здравното обслужване, спешна помощ за секторите в затруднено положение, подпомагане на доходите на самостоятелно заетите лица и служителите. Освен това Нидерландия обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за осигуряване на подкрепа за ликвидността на предприятията. Тези мерки включват отсрочването на корпоративни данъци (на стойност между 4,6 % и 5,9 % от БВП) и гаранции по заеми (1,8 % от БВП). Като цяло предприетите от Нидерландия мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (13)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики се предвижда салдото по консолидирания държавен бюджет на Нидерландия да бъде -6,3 % от БВП през 2020 г. и -3,5 % през 2021 г. Разликата от 5,5 процентни пункта между прогнозата в бюджетния меморандум от пролетта и тази на Комисията се обуславя от различното отчитане на отсрочените данъци (между 4,6 % и 5,9 % от БВП), които в прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. не са отразени като намаляващи приходите през 2020 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне 62,1 % от БВП през 2020 г. и 57,6 % през 2021 г.

                  (14)

                  На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, поради планираното нарушение от страна на Нидерландия на прага от 3 % от БВП за дефицита през 2020 г. Като цяло анализът на Комисията сочи, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, не е изпълнен.

                  (15)

                  След стабилен растеж през последните години пандемията от COVID-19 рязко сложи край на икономическата експанзия в Нидерландия, продължила шест последователни години. Очаква се през тази година нидерландската икономика да отбележи най-силното си свиване в следвоенната история на страната. Предвижда се през тази година всички компоненти на търсенето, с изключение на публичното потребление, да спаднат рязко, като най-ниските стойности в икономическата активност се очакват през второто тримесечие. През 2021 г. икономиката вероятно ще се възстанови с темпове доста над тенденцията на растежа, отразявайки постепенното нормализиране на икономическата активност и възстановяването на вътрешното търсене и световната търговия от особено ниските равнища. Очаква се обаче равнищата на активност да останат под тези от 2019 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. се предвижда през 2020 г. равнището на безработицата да достигне 5,9 %, най-вече поради задължителното затваряне на предприятия и рязкото общо намаляване на икономическата активност, след което да се понижи до 5,3 % през 2021 г. Мерките за запазване на заетостта, по-специално временната извънредна мярка за подкрепа на заетостта и допълнително подпомагане на доходите за самостоятелно заетите лица, следва да способстват за ограничаване на загубата на работни места. Въпреки това се очаква през следващите месеци влошаването на състоянието на пазара на труда да се ускори, тъй като предприятията в силно засегнатите сектори неизбежно ще направят съкращения, особено на работниците с гъвкави и временни трудови договори.

                  (16)

                  В отговор на внезапните отрицателни последици за икономиката и липсата на търсене в конкретни сектори, правителството прие цялостен пакет от извънредни мерки с цел предотвратяване на структурни вреди за икономиката. Тази силна политическа реакция е предназначена за сферите, които са най-силно засегнати от свързаната с COVID-19 криза, и се съсредоточава върху запазването на заетостта и покупателната способност на домакинствата, преките финансови обезщетения за тежко засегнатите промишлени отрасли, както и върху отсрочването на данъци и гаранциите по заеми в подкрепа на потока от кредити за частния сектор. По този начин би следвало да се предотврати изпадането в несъстоятелност поради временни проблеми с ликвидността. Освен това автоматичните стабилизатори следва да спомогнат за ограничаване на икономическия спад. Централната банка също така намали системните капиталови буфери за най-големите банки и отложи мярката, с която трябваше да се въведе долна граница за рисковото тегло за ипотеките, като по този начин освободи банков капитал и даде възможност на банките значително да увеличат кредитирането за домакинствата и предприятията.

                  (17)

                  Здравната система работи сравнително добре, що се отнася до гарантирането на общото здравословно състояние на населението и на достъпността на здравното обслужване. Като част от непосредствения отговор на свързаната с COVID-19 криза Нидерландия въведе стратегия за контрол, включваща общи мерки в областта на общественото здраве, и прие специални мерки за финансиране на здравеопазването. Въпреки това появата на пандемията от COVID-19 подложи на изпитание устойчивостта на здравната система. Във връзка с това излязоха на преден план вече съществуващите проблеми. Преодоляването на съществуващия недостиг на персонал, по-специално на медицински сестри и в сектора на първичните здравни грижи, би било от полза за капацитета на работната сила. Цялостното управление на здравните системи и техният капацитет да гарантират предоставянето на интегрирани услуги по цялата верига на здравното обслужване биха могли да бъдат подобрени чрез допълнително усъвършенстване на управлението на данните и по-широко внедряване на инструменти за електронно здравеопазване. Поради това пандемията от COVID-19 подчерта необходимостта повишаването на устойчивостта и на готовността за действие при кризи на здравната система да продължи, като се преодолеят тези структурни предизвикателства.

                  (18)

                  Макар че през 2019 г. и в началото на 2020 г. пазарът на труда продължи да се подобрява и като цяло функционираше добре, свързаната с COVID-19 криза доведе до спад на икономическия растеж и се очаква да причини значително увеличаване на безработицата. Бяха предприети редица безпрецедентни икономически мерки за запазването на работните места и поминъка на хората и за свеждането до минимум на последиците за самостоятелно заетите лица, малките и средните предприятия (МСП) и големите предприятия. За да запазят работните места, работодателите, които очакват да загубят най-малко 20 % от своите приходи поради свързаната с COVID-19 криза, могат да кандидатстват за обезщетение (в размер до 90 % от разходите за заплати на дружеството, в зависимост от загубата на оборот), което да им позволи да изплащат заплатите на своите служители за период от три месеца, който впоследствие беше удължен с още четири месеца. Самостоятелно заетите лица ще имат достъп до бърза процедура, позволяваща им да кандидатстват за допълнително подпомагане на доходите до размера на социалния минимум, което ще им помогне да покрият своите разходи за издръжка за период от три месеца, който също беше удължен с четири месеца.

                  (19)

                  Смекчаването на социалните последици от свързаната с COVID-19 криза и на отражението ѝ върху заетостта за най-тежко засегнатите следва да бъде част от стратегията за възстановяване. Въпреки набора от мерки, предприети за запазване на работните места, хората в по-неблагоприятно положение на пазара на труда и/или в уязвимо социално положение са засегнати в по-голяма степен. Безработицата се увеличи, особено сред хората, работещи на гъвкави трудови договори, като младежите, наетите чрез агенции за временна заетост работници и лицата с мигрантски произход. Кризата, свързана с COVID-19, подчерта наличието на значителни предизвикателства, що се отнася до достъпа до адекватна социална закрила на самостоятелно заетите лица, които по-често не са осигурени в достатъчна степен (или изобщо не са осигурени) в случай на болест, увреждане, безработица и старост.

                  (20)

                  Подкрепата за ликвидността на предприятията чрез заеми и гаранции, с акцент върху МСП, е от първостепенно значение. Разпределението на подкрепата за ликвидността на предприятията трябва да бъде ефективно и бързо приложено от посредниците, като се поддържа тяхната устойчивост. Осигуряването на възможност за отлагане на плащането на данъци и социалноосигурителни вноски и ускоряването на договорните плащания от страна на публичните органи също могат да спомогнат за подобряването на паричните потоци на МСП. Младите стартиращи и разрастващи се предприятия може да се нуждаят от специална подкрепа, например под формата на дялово участие на публични институции в капитала и предоставяне на стимули на фондовете за рисков капитал да увеличат инвестициите си в такива предприятия. По този начин е възможно да се предотвратят спешните продажби на активи на европейски дружества със стратегическо значение. Съгласно разрешеното и в рамките на условията, определени във Временната рамка за мерки за държавна помощ в подкрепа на икономиката в условията на сегашния епидемичен взрив от COVID-19 (8), следва да се осигури капиталова и квазикапиталова подкрепа за всички предприятия (9), а не само за тези, които отговарят на определението на Комисията за МСП. Следва също така да продължат усилията за осигуряване на достъп и на ефективни цифрови обществени услуги за физическите лица и предприятията.

                  (21)

                  За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. Целенасочените политически действия, включително инвестициите в секторите с най-добри перспективи за увеличаване на потенциала за растеж на икономиката като цяло, могат да спомогнат за преодоляването на предизвикателствата, изострени от текущата криза, свързана с COVID-19. По-специално инвестициите в научноизследователски и развойни дейности (НИРД), залегнали в политиката за върхови сектори и иновации предвид поставените мисии (10), както и в човешки капитал, могат да способстват за растежа на производителността в дългосрочен план и за поддържането на силен капацитет за иновации. Такъв е по-специално случаят със стартиращите, разрастващите се и иновативните МСП, които са от решаващо значение за повишаването на конкурентоспособността и създаването на работни места. Инвестициите в инициативи по линия на споразумението за климата и националния план в областта на енергетиката и климата на Нидерландия, предназначени за борба с изменението на климата и насърчаване на енергийния преход, могат да допринесат в голяма степен към по-общите обществени цели, включително необходимостта от осигуряване на устойчив икономически растеж при ефективно използване на ресурсите. И накрая, за да се преодолее текущият недостиг на жилища, са необходими инвестиции в ново жилищно строителство. Програмирането на Фонда за справедлив преход, който е предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Нидерландия да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на Нидерландия да използва този фонд възможно най-пълноценно.

                  (22)

                  Техническите и цифровите умения и квалифицираните специалисти са от решаващо значение за способността на икономиката на Нидерландия да създава иновации, както и за устойчивия и приобщаващ растеж на производителността. Инвестирането в основни и/или цифрови умения, образование и обучение, включително повишаване на квалификацията и преквалификация за всички, ще продължи да е от решаващо значение за подобряването на достъпа до пазара на труда, и по-конкретно за увеличаването на пригодността за заетост на лицата, намиращи се в периферията на пазара на труда (включително хората с мигрантски произход и хората с увреждания), като същевременно се насърчават равните възможности и активното приобщаване.

                  (23)

                  Въпреки че Нидерландия предприе мерки за справяне с практиките за агресивно данъчно планиране, като изпълни вече съгласуваните международни и европейски инициативи, високото равнище на изплатени през Нидерландия дивиденти, авторски и лицензионни възнаграждения и лихви показва, че данъчните правила на държавата се използват от дружества, които прибягват към агресивно данъчно планиране. Голяма част от преките чуждестранни инвестиции се държи от дружества със специална цел. Липсата на удържани при източника данъци върху изходящи (т.е. от лица, установени в Съюза, към установени в трети държави лица) авторски и лицензионни възнаграждения и лихви може да доведе до пълно избягване на данъчно облагане на тези плащания, ако те не подлежат на облагане в юрисдикцията на получателя. Съвсем наскоро приетата реформа за удържането при определени условия на данъци при източника върху авторски и лицензионни възнаграждения и лихви в случай на злоупотреби или плащания към юрисдикции с ниски данъчни ставки или към посочени в списъка на ЕС на неоказващите съдействие юрисдикции, която ще се прилага от 1 януари 2021 г., е положителна стъпка към ограничаването на агресивното данъчно планиране. Ефективността на реформата следва да бъде наблюдавана отблизо.

                  (24)

                  Неотдавна редица нидерландски финансови институции бяха замесени в случаи на изпиране на пари. Тези случаи подчертават необходимостта, въпреки положените наскоро усилия, от по-нататъшно укрепване на надзора върху финансовите институции и разследване и наказателно преследване на случаите на изпиране на пари. Извън финансовия сектор отвореността на нидерландската икономика към преките чуждестранни инвестиции и сложните правни структури на държавата също пораждат значителни рискове от изпиране на пари. С оглед на несъответствието между слабото докладване на необичайни сделки от страна на доставчиците на услуги по доверително и дружествено управление и данъчните консултанти и тяхната висока експозиция на риск е необходим пропорционален надзор. Като се има предвид голямото наличие на сложни правни структури, доброто функциониране на регистъра на действителните собственици е от ключово значение, за да се предотврати злоупотребата с такива структури, но регистърът все още не е създаден.

                  (25)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към преодоляване на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за държавата препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. продължават да бъдат актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за изход от настоящата криза.

                  (26)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Като гарантира цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Нидерландия ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (27)

                  Тясната координация между икономиките в Икономическия и паричен съюз е от основно значение за постигането на бързо възстановяване от икономическото въздействие на пандемията от COVID-19. Като държава членка, чиято парична единица е еврото, Нидерландия следва да гарантира, че нейните политики продължават да са в съответствие с препоръките за еврозоната за 2020 г. и са координирани с тези на останалите държави членки, чиято парична единица е еврото, като същевременно взема предвид политическите насоки на Еврогрупата.

                  (28)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия и го публикува в доклада за държавата за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2020 г., на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Нидерландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (29)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2020 г., като становището му (11) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

                  (30)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2020 г. и програмата за стабилност за 2020 г. Специфичните за държавата препоръки за 2020 г. отчитат необходимостта от справяне с пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване като необходима първа стъпка за коригиране на дисбалансите. Специфичните за държавата препоръки за 2020 г., които се отнасят пряко до макроикономическите дисбаланси, установени от Комисията съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, са отразени в препоръка 3,

            ПРЕПОРЪЧВА на Нидерландия да предприеме следните действия през 2020 и 2021 г.:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга при насърчаване на инвестициите. Да повиши устойчивостта на здравната система, включително чрез преодоляване на съществуващия недостиг на здравни работници и ускоряване на внедряването на съответните инструменти за електронно здравеопазване.

                  2.

                  Да смекчи социалните последици от свързаната с COVID-19 криза и отражението ѝ върху заетостта и да утвърди адекватна социална закрила за самостоятелно заетите лица.

                  3.

                  Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да стимулира частните инвестиции, за да се ускори икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху развитието на цифровите умения, устойчивата инфраструктура и чистото и ефективно производство и използване на енергия, както върху ориентираните към поставените мисии научни изследвания и иновации.

                  4.

                  Да предприеме действия за цялостно коригиране на характеристиките на данъчната система, които способстват за агресивното данъчно планиране, по-специално във връзка с изходящите плащания, и по-конкретно като изпълни приетите мерки и гарантира тяхната ефективност. Да гарантира ефективен надзор и прилагане на уредбата за борба с изпирането на пари.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 112.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  Бюджетен меморандум от пролетта на 2020 г. (Voorjaarsnota 2020), внесен за разглеждане във втората камара от министъра на финансите В. Хукстра на 25 април 2020 г.

         (8)  ОВ C 91I, 20.3.2020 г., стр. 1.

         (9)  Включително за стартиращи и разрастващи се предприятия с конкурентоспособни бизнес модели, но чиито парични потоци са повлияни отрицателно от пандемията от COVID-19.

         (10)  Този нов политически подход има за цел да увеличи допълнително инвестициите в НИРД с цел да се постигнат дългосрочните цели по основните обществени предизвикателства, групирани в четири „мисии“: i) енергиен преход и устойчивост, ii) селско стопанство, вода и храни, iii) здравеопазване и грижи и iv) сигурност. Политиката се разглежда като ключов приоритет с оглед на повишаването на конкурентоспособността и справянето с предизвикателствата пред обществото (Министерство на икономиката (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, The Hague.)

         (11)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Австрия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2020 г. 2020/C 282/20

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/129

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Австрия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2020 г.
      (2020/C 282/20)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 17 декември 2019 г. Комисията също прие доклада за механизма за предупреждение, в който Австрия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната.

                  (2)

                  Докладът за Австрия за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Австрия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на Австрия по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от стабилни планове за готовност за действие при кризи, по-специално в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната 2020—2021 година държавите членки могат също така да се възползват от съфинансиране от бюджета на Съюза в размер на 100 %. Австрия се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Възможно е разпространението на социално-икономическите въздействия от пандемията от COVID-19 да бъде неравномерно в различните региони поради различните модели на специализация, по-специално в регионите, зависещи в голяма степен от туризма. Това води до риск от нарастване на регионалните различия в Австрия. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на конвергенция между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

                  (10)

                  Австрия представи своята национална програма за реформи за 2020 г. на 14 април 2020 г., а програмата си за стабилност за 2020 г. — на 30 април 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (11)

                  Понастоящем по отношение на Австрия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга.

                  (12)

                  В техническата си актуализация на програмата за стабилност за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши от излишък от 0,7 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. до дефицит от 8,0 % от БВП през 2020 г. Предвижда се дефицитът да намалее до 1,9 % от БВП през 2021 г. След намалението, достигнало 70,4 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за стабилност за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 81,4 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19.

                  (13)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Австрия прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен хора и сектори. Съгласно програмата за стабилност за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 5,0 % от БВП. Мерките включват укрепване на здравните услуги, спешна помощ за предприятия в затруднено положение и схеми за работа при намалено работно време. Освен това Австрия обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за осигуряване на подкрепа за ликвидността на предприятията, като тези мерки в програмата за стабилност за 2020 г. се оценяват на 5,0 % от БВП. Те включват отсрочване на данъци върху доходите на физическите лица и на корпоративни данъци (2,6 % от БВП) и гаранции за заеми (2,4 % от БВП). Като цяло предприетите от Австрия мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (14)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непромененa политикa се предвижда дефицитът на Австрия по консолидирания държавен бюджет да бъде -6,1 % от БВП през 2020 г. и -1,9 % през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне 78,8 % от БВП през 2020 г. и 75,8 % през 2021 г.

                  (15)

                  На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора поради планираното от Австрия нарушение на прага от 3 % от БВП за дефицита през 2020 г. Като цяло анализът на Комисията сочи, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, не е изпълнен.

                  (16)

                  Австрийското правителство предприе безпрецедентни мерки за контрол на разпространението на COVID-19. То въведе строги правила за карантина и социално дистанциране и предостави значителни средства за системата на здравеопазването за закупуване на оборудване и консумативи, за укрепване на лабораторния капацитет и капацитета от служители. Първичната медицинска помощ беше подложена на изключителен натиск вследствие на безпрецедентно увеличение на нуждите от консултации по телефона, медицински прегледи и искания за посещения по домовете. Бързото разпространение на COVID-19 засегна силно икономиката на Австрия. Националните и международните ограничителни мерки в отговор на вируса засегнаха както търсенето, така и предлагането, и доведоха до спад в голям брой сектори. Поради това се прогнозира през 2020 г. БВП да намалее с 5,5 % — повече, отколкото по време на икономическата и финансова криза през 2008—2009 г. Предвид сравнително бързото намаляване на новите случаи на заразяване Австрия беше една от първите държави членки, които обявиха разхлабване на ограничителните мерки, считано от средата на април. За да се избегнат дълготрайните икономически щети и да се смекчат последиците от кризата за заетостта и социалната сфера, правителството прие всеобхватен пакет от мерки за подпомагане на австрийската икономика (приблизително 10 % от БВП). Пакетът включва схема за работа при намалено работно време (Kurzarbeit), при която работното време може да бъде намалено средно с до 90 % за даден период, а на работниците се изплащат между 80 % и 90 % от последния нетен доход, в зависимост от последния им брутен доход. Всеобхватният набор от мерки за предприятията и самостоятелно заетите има за цел да се предотвратят временни проблеми с ликвидността и с него се осигурява пряка подкрепа, особено за тежко засегнатите предприятия и отрасли, като специално внимание се обръща на малките и средни предприятия (МСП). Мерките включват трансфери, подкрепа за ликвидност чрез заеми, гаранции, капиталови вливания и отсрочване на данъци. В процеса на разработването и прилагането на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор.

                  (17)

                  До момента австрийската здравна система се справя успешно с пандемията от COVID-19. Разширяването на услугите за първични и амбулаторни грижи с акцент върху насърчаването на здравето и профилактиката на болестите би помогнало за по-нататъшното подобряване на здравето на населението. Ефективността на разходите може да бъде повишена чрез по-ефективни обществени поръчки и генерични лекарства, като се запазят високите стандарти за качество. Освен това системата за дългосрочни грижи в Австрия е изправена пред структурни и фискални предизвикателства, които до този момент не са напълно разрешени. Системата предоставя сравнително висококачествени услуги, но е изправена пред предизвикателства, свързани с наличието на персонал, които стават още по-осезаеми и очевидни в настоящата криза. Секторът на дългосрочните грижи е силно зависим от грижи, предоставяни от работници от други държави членки, което сочи необходимостта от осигуряване на свободно движение на трансгранични работници. Освен това адекватното възнаграждение би спомогнало за повишаване на привлекателността на работата на обслужващия медицински персонал.

                  (18)

                  Данъчната политика играе важна роля за подпомагане на домакинствата и предприятията в периода на прилагане на ограничителните мерки във връзка с COVID-19 и ще бъде от ключово значение за насърчаване на икономическото възстановяване след кризата с COVID-19. Данъчният микс на Австрия се отличава с голяма данъчна тежест върху труда, а потенциалът за събиране на приходи от данъците върху богатството и екологичните данъци остава до голяма степен неоползотворен и има поле за постигане на по-голяма ефикасност на данъците върху потреблението. Провеждането на данъчни реформи би могло да спомогне за изместване на данъчния микс към източници, които възпрепятстват в по-малка степен приобщаващия и устойчив растеж, и би могло да осигури солидна основа за възстановяване. По-специално, недостатъчното използване на данъците върху алкохола и тютюна, замърсяването и потреблението на ресурси е свързано с неизползвани възможности за насочване на поведението, както и с неизползван потенциал за набиране на приходи. Неравномерното, но като цяло ниско равнище на данъчното облагане на енергията подкопава ефективността и ефикасността му като инструмент на политиката за стимулиране на потребление, благоприятстващо околната среда. По-специално, едно съгласувано данъчно облагане на емисиите на CO2 би направило благоприятните за климата енергийни източници по-конкурентоспособни и би осигурило фискално пространство за намаляване на данъците, които имат по-голям нарушаващ ефект върху конкуренцията. По-високите енергийни данъци, свързани с емисиите на СО2, биха спомогнали за интернализиране на социалните разходи, свързани със замърсяването, биха накарали потребителите да разчитат в по-голяма степен на възобновяеми източници и биха насърчили инвеститорите да инвестират в благоприятни за климата технологии. На последно място, по-широкото използване на свързани с богатството данъци би могло да направи данъчната система по-справедлива, особено с оглед на трайно голямото неравенство в разпределението на богатството в Австрия. По-специално, периодичните данъци върху недвижимата собственост и наследството се доказаха като сравнително напредничави и благоприятни за растежа и не бива да се пренебрегват, когато става въпрос за генериране на данъчни приходи с цел възстановяване на публичните финанси.

                  (19)

                  Въпреки че Австрия постигна добри резултати по набора от социални показатели, подкрепящ Европейския стълб на социалните права, обхватът на мерките за защита на доходите на уязвимите групи по време на кризата, свързана с COVID-19, може да е недостатъчен и може да са необходими допълнителни мерки. Безработицата сред младите хора нараства, а безработните лица, дълготрайно безработните лица, работниците в нестандартни форми на заетост и родените в чужбина лица са изложени на особено голям риск от бедност. Активните политики на пазара на труда, които предоставят възможности за учене през целия живот, и повишаването на квалификацията ще продължат да бъдат от решаващо значение. Учениците в неравностойно положение, включително учениците с увреждания, са особено засегнати при обстоятелства, налагащи дистанционно обучение. Около 10 % от учениците на възраст под 15 години нямат достъп до виртуална учебна среда. В отговор на кризата, свързана с COVID-19, австрийското правителство предприе смекчаващи мерки, като на изложените на риск ученици бяха предоставени компютри. Въпреки това има риск от изостряне на вече съществуващите неравенства по отношение на получаването на образование, свързани със социално-икономическия и мигрантския произход. Една стратегия за възстановяване, която подобрява достъпа до приобщаващо и качествено образование и грижи в ранна детска възраст — за които е доказано, че компенсират неравностойното социално положение — би донесла социално-икономически ползи в средносрочен и дългосрочен план и би предоставила възможности на жените да получат пълен достъп до пазара на труда. Общото равнище на заетост сред жените беше високо преди кризата, но почти половината от тях са работили на непълно работно време (поради скъсеното работно време на училищата и детските заведения), което доведе до значителна некоригирана разлика в заплащането между жените и мъжете.

                  (20)

                  Ефективността на мерките за подкрепа, свързани с COVID-19, за облекчаване на силно засегнатите предприятия, за запазване на бизнес средата и за предотвратяване на фалити зависи от бързото им и небюрократично изпълнение от страна на публичните органи и институциите посредници. Стартиращите и разрастващите се предприятия може да се нуждаят от специална подкрепа, например под формата на закупуване на дялови участия от страна на публичните институции и стимули за фондовете за рисков капитал да инвестират повече в такива предприятия. Целта е да се укрепят онези предприятия, които са от жизненоважно значение за възстановяването, но също така да се избегнат спешните продажби на стратегически важни европейски предприятия. Наред с подкрепа за финансиране, силно засегнатите предприятия, по-специално по-малките сред тях, се нуждаят от благоприятна бизнес среда. Административната тежест и законодателната наситеност водят до разходи, които при сегашните обстоятелства предприятията могат да си позволят по-малко от всякога. Усилията за намаляване на ненужната тежест и за предоставяне на ефикасни цифрови обществени услуги са ефективен начин за предоставяне на предприятията на незабавно и осезаемо облекчение, без да се натоварват данъкоплатците. Рамката за несъстоятелност следва да бъде насочена към предотвратяване, но също така и към бързо преструктуриране и даване на възможност за „втори шанс“. Мрежите за решаване на спорове, като например SOLVIT, помагат на предприятията във време на сътресения на вътрешния пазар и се нуждаят от адекватни ресурси.

                  (21)

                  За да се насърчи икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да се насърчават частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. Тези инвестиции ще бъдат най-ефективни, когато са съсредоточени върху иновациите, цифровизацията и екологичния преход, така че да се увеличи производителността и да се гарантира устойчива конкурентоспособност. Интензитетът на научноизследователската и развойната дейност (НИРД) в Австрия е един от най-високите в Съюза, но страната изостава от лидерите в иновациите по отношение на резултатите от тях. Предвид сегашния натиск върху бюджетите за научни изследвания на много предприятия, е дори още по-важно усилията на Австрия в областта на НИРД да се превърнат във високи постижения в научната област и в авангардни иновации, да се запазят публичните инвестиции във фундаментални и приложни научни изследвания и да се гарантира дялово финансиране за извършващите иновации разрастващи се предприятия. Цифровизацията продължава да бъде от съществено значение за отварянето на икономиката и подготовката за „новата нормалност“ след преустановяване на изолацията в домашни условия вследствие на COVID-19. Слабото разпространение на цифровите технологии и бизнес модели сред по-малките предприятия представлява предизвикателство за растежа на производителността. Въпреки че цифровите умения на австрийските граждани са като цяло над средните за ЕС, броят на дипломиращите се в областта на изчислителните технологии е недостатъчен, за да бъдат запълнени всички налични позиции. По-високите нива на електронна търговия, работа от дома и електронно управление например ще изискват по-големи инвестиции в инфраструктура (включително 5G и широколентов достъп в селските райони), оборудване и умения.

                  (22)

                  Трансформацията на Австрия в неутрална по отношение на климата икономика ще изисква значителни частни и публични инвестиции в продължение на дълъг период от време. Националният план на Австрия в областта на енергетиката и климата очертава значителни предизвикателства, свързани с постигането на целта на страната за 2030 г. по отношение на емисиите на парникови газове, които не са обхванати от схемата на Съюза за търговия с емисии. Подобряването на производителността на ресурсите е основен двигател за бъдещ растеж, като същевременно следва да се сведе до минимум въздействието върху околната среда. Намаляването на емисиите, свързани с транспорта, е от съществено значение за постигане на стандартите за качество на въздуха и целите в областта на климата. Бързото и приоритетно осъществяване на планираните инвестиции и реализирането на нови с цел подпомагане на екологичния преход ще спомогнат за създаването на нови „зелени“ работни места и ще дадат тласък на икономиката след излизането ѝ от режима на управление на кризи във връзка с COVID-19. Инвестициите в екоиновации биха довели до повишаване на производителността при същевременно намаляване на екологичния отпечатък на Австрия. Програмирането на Фонда за справедлив преход, който е предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Австрия да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на Австрия да използва този фонд възможно най-пълноценно.

                  (23)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към преодоляване на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. продължават да бъдат актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за премахване на мерките, свързани с настоящата криза.

                  (24)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Като гарантира цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Австрия ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (25)

                  Тясната координация между икономиките в икономическия и паричен съюз е от ключово значение за бързото възстановяване от икономическите последици, причинени от пандемията от COVID-19. Като държава членка, чиято парична единица е еврото, Австрия следва да гарантира, че нейните политики са в съответствие с препоръките за еврозоната за 2020 г. и са координирани с тези на останалите държави членки, чиято парична единица е еврото, като същевременно се вземат предвид политическите насоки на Еврогрупата.

                  (26)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2020 г., на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Австрия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

                  (27)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2020 г., като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия през 2020 г. и 2021 г.:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да подобри устойчивостта на системата на здравеопазване чрез укрепване на общественото здраве и на първичните здравни грижи.

                  2.

                  Да гарантира равни възможности в образованието и засилено цифрово обучение.

                  3.

                  Да гарантира ефективно прилагане на мерките за ликвидност и подкрепа, по-специално за малките и средните предприятия, и да намали административната и регулаторната тежест. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да стимулира частните инвестиции, за да се ускори икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху фундаменталните и приложните научни изследвания, както и иновациите, устойчивия транспорт, чистото и ефикасно производство и използване на енергия.

                  4.

                  Да повиши ефикасността на данъчния микс и неговата роля в подкрепа на приобщаващ и устойчив растеж.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 117.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Полша за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2020 г. 2020/C 282/21

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/135

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Полша за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2020 г.
      (2020/C 282/21)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 17 декември 2019 г. Комисията прие също доклада за механизма за предупреждение, в който Полша не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Полша за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Полша в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на Полша по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на дружествата. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективната част на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, открои гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната 2020—2021 година държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Полша се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 да бъде неравномерно в различните региони поради различните модели на специализация. Това води до риск от разширяване на териториалните различия в Полша. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на сближаване между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

                  (10)

                  Полша представи своята национална програма за реформи за 2020 г. на 29 април 2020 г., а програмата си за конвергенция за 2020 г. — на 30 април 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (11)

                  Спрямо Полша понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж.

                  (12)

                  На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Полша да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (7) не надвишава 4,2 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция от 0,6 % от брутния вътрешен продукт (БВП). Цялостната оценка на Комисията потвърждава значително отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2019 г., както и през 2018 г. и 2019 г., взети заедно. С оглед на активирането на общата клауза за дерогация обаче не е оправдано предприемането на по-нататъшни стъпки по процедурата за значително отклонение за Полша.

                  (13)

                  В своята програма за конвергенция за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши, преминавайки от дефицит в размер на 0,7 % от БВП през 2019 г. към дефицит от 8,4 % от БВП през 2020 г. След намалението, достигнало 46,0 % от БВП през 2019 г., се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 55,2 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19.

                  (14)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Полша прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен лица и сектори. Съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на около 3,2 % от БВП, като включват помощи за самостоятелно заетите лица и лицата, наети на нестандартни трудови договори, освобождаване на дружествата от социалноосигурителни вноски (тези вноски се плащат от държавата) и субсидии за заплати на определени дружества. Освен това Полша обяви мерки, които, без да имат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за осигуряването на подкрепа за ликвидността на предприятията, като например кредитни гаранции за предприятията. Фискалното въздействие на бюджетните мерки, предвидени в програмата за конвергенция, се различава основно поради третирането на заемите за дружествата. В съответствие с обявеното от властите прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. се основава на допускането, че кредитите, равняващи се на около 2¾ процентни пункта от БВП, ще бъдат преобразувани в субсидии и по този начин ще бъдат отчетени като разходи през 2020 г. Като цяло предприетите от Полша мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (15)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики се предвижда салдото по консолидирания държавен бюджет на Полша да бъде -9,5 % от БВП през 2020 г. и -3,8 % от БВП през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под 60 % от БВП през 2020 и 2021 г.

                  (16)

                  На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, поради планираното нарушение от страна на Полша на прага на дефицита в размер на 3 % от БВП през 2020 г. Като цяло анализът на Комисията сочи, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, не е изпълнен.

                  (17)

                  Избухването на пандемията от COVID-19 вкара Полша в нова социална и икономическа ситуация. За първи път от почти три десетилетия се прогнозира рецесия за 2020 г. Според предоставените от правителството данни въздействието на пандемията върху здравето на населението е сравнително слабо, включително поради бързото приемане на безпрецедентни мерки, като строга карантина и социално дистанциране. Досега най-отрицателните последици се наблюдават в сектора на услугите (включително транспорт, търговия и отдих на дребно и на едро), както и в производството вследствие на прекъсването на веригите на доставки. За да компенсира икономическото въздействие на наложените ограничения, правителството даде ход на набор от мерки на стойност около 9 % от БВП на Полша (съчетание на мерки, увеличаващи дефицита, и мерки за ликвидност), който включва финансиране от Съюза. Това се подкрепя и от мерките за осигуряване на ликвидност, предприети от националната банка на Полша. Подкрепата на правителството е съсредоточена върху стабилизирането на икономиката в краткосрочен план чрез подкрепа за доходите на служителите, осигуряване на финансиране за предприятията, изправени пред спад в приходите, засилване на устойчивостта и способността за реагиране на сектора на здравеопазването, както и укрепване на финансовата система. Тя включва също така инвестиционна програма за подкрепа на икономическото възстановяване в средносрочен план. Публичният отклик на мерките на политиките, включително чрез освобождаване от вноски за социално осигуряване, обезщетения за работниците и служителите в дружества, които са спрели дейността си, както и достъп до заеми за микропредприятия, е силен. Очаква се пандемията от COVID-19 да допринесе за спада на БВП с 4,3 % през 2020 г., последван от възстановяване с 4,1 % през 2021 г.

                  (18)

                  Пандемията на COVID-19 направи необходимо въвеждането на безпрецедентни мерки в здравната система. Бяха направени значителни разходи, като закупуване на здравно оборудване и консумативи, увеличаване на болничния и лабораторния капацитет, както и укрепване на кадровия капацитет. Отпускането на допълнителни средства е необходимо и за компенсирането на други здравни услуги и инвестиции, които бяха отложени или пренасочени. Преди избухването на пандемията от COVID-19 публичните разходи в системата на здравеопазването бяха 4,8 % от БВП, което е под средното за Съюза равнище от 7 % от БВП през 2018 г. Това, заедно с неоптималното разпределение на средствата, възпрепятства функционирането на системата за здравеопазване и достъпа до нея. През 2018 г. делът на полското население, което съобщава за неудовлетворени потребности от медицински прегледи, възлиза на 4,2 %, което е значително над 2 % на равнището на Съюза. Броят на практикуващите лекари и сестри спрямо населението продължава да е сред най-ниските в ЕС и разпределението в страната на работната сила в здравеопазването е неравномерно. Общественото здравеопазване, електронното здравеопазване и първичната медицинска помощ, които са от решаващо значение за подобряване на превенцията и достъпа, както и за подсигуряване на устойчивостта на системата спрямо бъдещи предизвикателства, продължават да бъдат недостатъчно развити. Пандемията засегна заведенията за дългосрочни грижи, в които много от обгрижваните представляват група с висок риск.

                  (19)

                  Пандемията от COVID-19 ще окаже значително въздействие върху пазара на труда, като доведе до обрат в спада на безработицата през последните години. Очаква се равнището на безработица да нарасне от 3,3 % през 2019 г. на около 7,5 % през 2020 г. и леко да се възстанови до 5,3 % през 2021 г. Има опасност това краткосрочно въздействие да придобие по-изявен структурен характер в средносрочен план, особено за уязвимите групи. Временният режим на работа при непълно работно време може да служи като ефективен инструмент за запазване на работни места, ако са налице достатъчно стимули за неговото възприемане от страна на дружествата. В същото време, въпреки благоприятното развитие преди кризата с COVID-19, участието на пазара на труда на някои групи от работната сила, особено на жените, нискоквалифицираните, по-възрастните хора и хората с увреждания и лицата, полагащи грижи за тях, остава ниско. Миграцията от държави извън Съюза спомогна за смекчаване на недостига на работна ръка, но постигането на постоянен приток на работници мигранти може да бъде затруднено поради ограничения, произтичащи от граничния контрол. Увеличаването на гъвкавите начини на работа, включително схеми за дистанционна работа и за гъвкаво работно време, по-специално при постоянни форми на заетост, може следователно да допринесе както за справянето с кризата, така и за подпомагането на групи с по-ниски равнища на активност при намирането на постоянна работа. Това би подкрепило и устойчивостта на пазара на труда при бъдещи периоди на икономически спад.

                  (20)

                  За да се смекчат социалните последици от пандемията от COVID-19, да се запази социалното сближаване и да се подкрепи икономическото възстановяване са необходими солидни защитни мрежи. През последните години Полша стартира широкообхватна програма за социални трансфери, включително всеобщата детска надбавка и допълнителната еднократна сума, която се изплаща всяка година на пенсионерите, на стойност близо 2,5 % от БВП годишно. Тези мерки дават възможност за по-добро насочване на социалната закрила. В същото време покритието на социалните помощи е ниско за хората с най-ниски доходи. Най-голямото увеличение на крайната бедност, за което се съобщава през 2019 г. в проучването на бюджета на домакинствата, засяга хората или семействата, които живеят на обезщетения (различни от пенсии и пенсии за инвалидност), и е показателно за слабостите в системата за социална сигурност. Освен това не всички трудови договори осигуряват достъп до социална закрила, като например адекватни обезщетения за безработица, за майчинство, за болест и за инвалидност. Това прави по-уязвими някои от работниците, засегнати от извънредните мерки, и ги излага на риск от изпадане в бедност. В допълнение равнището на обезщетенията за минимален доход е под средното за ЕС.

                  (21)

                  Внезапното прекратяване на учебните занятия на всички образователни равнища постави предизвикателства пред образователната система във връзка с предоставянето на дистанционно обучение. За да се предотврати нарастващото неравенство, е от решаващо значение да се гарантира, че всички учащи, по-специално произхождащите от среда в неравностойно положение, могат да имат достъп до дистанционно обучение. При все това през 2018 г. домакинствата на почти 330 000 ученици не са разполагали с компютър с достъп до интернет. Значителна част от учителите не притежават уменията за предоставяне на цифрово обучение. Същевременно много родители се затруднени при оказването на подкрепа при цифрово обучение и образование в домашни условия. Продължаването на мерките за оборудване на училищата и учителите с цифрова инфраструктура и онлайн учебни материали би допринесло за решаването на някои от тези проблеми и ще гарантира качеството. Кризата, свързана с COVID-19, изважда наяве цялостното структурно предизвикателство по отношение на придобиването на цифрови умения, тъй като почти половината от възрастното население не разполага с основни цифрови умения, а общото участие на възрастните в учебни процеси е много по-ниско от средното за Съюза. Неотдавнашните реформи в професионалното образование не са стимулирали достатъчно работодатели да участват в него, а обучението в процеса на работа не се използва достатъчно. Очертаващият се недостиг на учители показва необходимостта от повишаване на привлекателността на учителската професия.

                  (22)

                  Пандемията от COVID-19 сериозно засегна условията на труд на предприятията, по-специално на малките и средните предприятия (МСП) и микропредприятията. Предлагането на условия за дистанционна работа представлява предизвикателство, като само една десета от полските предприятия са достатъчно цифровизирани, за да дадат възможност за бързо приспособяване към нови условия. Една от основните пречки пред цифровизацията на МСП са ниските равнища на цифрова грамотност сред собствениците, управителите и служителите. Използването на цифрови технологии в публичната администрация е ключов елемент за гарантиране на предоставянето на публичните услуги, както и за насочването на мерките, необходими за наблюдение и управление на кризата. Освен това ефикасните електронни публични услуги водят до намаляване на ненужната регулаторна и административна тежест, което може да бъде от решаващо значение във фазата на възстановяване.

                  (23)

                  За да смекчи въздействието на кризата с COVID-19, полското правителство предложи на засегнатите дружества, с акцент върху МСП и микропредприятията, значителна ликвидна подкрепа чрез гаранции, заеми и условна безвъзмездна финансова помощ. Държавните мерки се подкрепят от националната банка на Полша, включително от програмата за закупуване на съкровищни облигации на вторичния пазар и от значителни намаления на лихвените проценти. Ефективното и бързо прилагане на тези мерки и ефикасното им по-нататъшно изпълнение от страна на посредниците е от съществено значение, за да се помогне на стопанския сектор да продължи дейността си и за да се улесни възстановяването. В процеса на разработване и прилагане на тези мерки трябва да се вземе под внимание устойчивостта на банковия сектор и да се наблюдава стабилността на финансовата система. Възможността за отсрочване на плащането на данъци и социалноосигурителни вноски и за ускоряване на договорните плащания от страна на публичните органи също спомага за подобряване на паричните потоци на засегнатите дружества.

                  (24)

                  За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. Полската икономика е с висок въглероден интензитет и качеството на въздуха в Полша е сред най-ниските в ЕС, което поражда сериозни опасения по отношение на околната среда и здравето. Ето защо от съществено значение е да се планират и приемат амбициозни мерки, насочени към своевременен преход към чиста енергия в съответствие с Европейския зелен пакт и националния план в областта на енергетиката и климата. Разполагането на оптични мрежи в Полша е над средното за Съюза и през предходните години бе постигнат значителен напредък по отношение на включването в свръхвисокоскоростни и мобилни широколентови мрежи, но Полша продължава да е далече от целите, които си е поставила по отношение на свързаността. Възстановяването може да бъде допълнително подкрепено от значителни инвестиции в устойчива транспортна инфраструктура, за да се подобри свързаността между периферните зони и центровете на икономическа дейност. Полша ще разчита все повече на науката и иновациите, за да гарантира дългосрочен устойчив икономически растеж и конкурентоспособност. Общите разходи за научноизследователска и развойна дейност спрямо БВП остават под средните за Съюза и въпреки видимия напредък в много компоненти на съвкупността от политики на иновационната екосистема на страната, сътрудничеството между науката и предприятията продължава да бъде основна пречка пред засилването на иновациите в Полша. Програмирането на Фонда за справедлив преход, който е предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Полша да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на Полша да използва този фонд по най-добрия начин.

                  (25)

                  Стабилната и предвидима стопанска среда и благоприятният инвестиционен климат играят важна роля за икономическото възстановяване след пандемията. Независимостта, ефективността и качеството на правосъдната система са основни компоненти в това отношение. Правната сигурност, включително достъпът до независими съдилища, и доверието в качеството и предвидимостта на регулаторните политики и институции също са ключови фактори за функционирането на вътрешния пазар и за запазването на позицията на Полша в европейските вериги за доставки в ситуацията след пандемията. В допълнение към отдавнашните опасения относно принципите на правовата държава в Полша, повдигнати от Комисията, някои от които вече бяха разгледани в решения на Съда на Европейския съюз, последните събития пораждат допълнителни опасения, във връзка с функционирането на правния ред на Полша и на Съюза.

                  (26)

                  Надеждната и стабилна регулаторна среда е основата за поддържане на икономическия растеж и частните инвестиции. Липсата на адекватни консултации с обществеността и социалните партньори оказва отрицателно въздействие върху стабилността и устойчивостта на стопанската среда, а също и върху качеството на законодателството. Обществените консултации бяха направени задължителни за проектозаконите, предложени от Министерския съвет, но те или не се извършват, или консултациите не са задължителни за предложенията, които използват алтернативни пътища, например внасяне от членове на парламента. Това несъответствие оказва допълнително отрицателно въздействие върху качеството на произтичащото от това законодателство. Освен това качеството на социалния диалог се е влошило, по-специално поради липсата на консултации или много кратките консултации в процеса на изготвяне на политиките. Осигуряването на достатъчно време за консултации, по-доброто отразяване на становищата на заинтересованите страни, събрани по време на процеса, както и свеждането до минимум на броя на законите, които не подлежат на консултации, би засилило участието на социалните партньори и спомогнало за подобряване на качеството на законотворчеството. Съветът за социален диалог представлява институционална рамка за тристранен социален диалог. Приетите обаче през април 2020 г. правни разпоредби отслабват автономността на социалните партньори в Съвета за социален диалог и рискуват допълнително да влошат ефективността на социалния диалог в страната.

                  (27)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за държавата препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. остават актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за изход от настоящата криза.

                  (28)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Гарантирайки цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Полша ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (29)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Полша и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя оцени също програмата за конвергенция за 2020 г., националната програма за реформи за 2020 г., както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Полша, отправени през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Полша, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (30)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2020 г., като становището му (8) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Полша да предприеме следните действия през 2020 и 2021 г.:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да подобри устойчивостта, достъпността и ефективността на здравната система, включително чрез предоставяне на достатъчно ресурси и ускоряване на внедряването на услугите на електронното здравеопазване.

                  2.

                  Да смекчи въздействието на кризата върху заетостта, по-специално чрез засилване на гъвкавите режими на работа и работата с намалено работно време. Да насочи по-добре социалните обезщетения и да гарантира достъп на нуждаещите се. Да подобри цифровите умения. Да продължи да насърчава цифровата трансформация на дружествата и публичната администрация.

                  3.

                  Да продължи с усилията за осигуряване на достъп до финансиране и ликвидност за дружествата. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да насърчава частните инвестиции за стимулиране на икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху цифровата инфраструктура, чистото и ефективно производство и използване на енергия, както и устойчивия транспорт, като допринася за постепенната декарбонизацията на икономиката, включително във въгледобивните райони.

                  4.

                  Да подобри инвестиционния климат, по-специално чрез гарантиране на независимостта на съдебната власт. Да гарантира ефективни обществени консултации и участие на социалните партньори в процеса на изготвяне на политики.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 123.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи, с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (8)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.