               5.4.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 129/58

      P8_TA(2018)0060
      Приоритетите на ЕС за 62-рата сесия на Комисията на ООН за положението на жените
      Препоръка на Европейския парламент от 1 март 2018 г. до Съвета относно приоритетите на ЕС за 62-рата сесия на Комисията на ООН за положението на жените (2017/2194(INI))
      (2019/C 129/08)

         Европейският парламент,

                  —

                  като взе предвид 62-рата сесия на Комисията на ООН за положението на жените, нейната водеща тема „Предизвикателства и възможности за постигане на равенство между половете и овластяване на жените и момичетата в селските райони“ и темата на оценката „Участие на жените в медиите и информационните и телекомуникационните технологии, достъпът на жените до тях и тяхното въздействие и използване като инструмент за напредък и овластяване на жените“,

                  —

                  като взе предвид Четвъртата световна конференция за жените, състояла се в Пекин през септември 1995 г., декларацията и платформата за действие за овластяване на жените, приета в Пекин, както и последващите заключителни документи от специалните сесии на ООН „Пекин + 5“, „Пекин + 10“, „Пекин + 15“ и „Пекин + 20“ относно новите действия и инициативи за прилагане на Пекинската декларация и Пекинската платформа за действие, приети съответно на 9 юни 2000 г., 11 март 2005 г., 2 март 2010 г. и 9 март 2015 г.,

                  —

                  като взе предвид член 157, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз,

                  —

                  като взе предвид своята резолюция от 9 септември 2015 г. относно еманципирането на момичетата в ЕС посредством образованието (1),

                  —

                  като взе предвид своята резолюция от 8 март 2016 г. относно положението на жените бежанци и жените, търсещи убежище, в ЕС (2),

                  —

                  като взе предвид своята резолюция от 14 февруари 2017 г. относно насърчаването на равенството между половете в рамките на изследванията в областта на психичното здраве и клиничните изследвания (3),

                  —

                  като взе предвид своята резолюция от 4 април 2017 г. относно жените и тяхната роля в селските райони (4),

                  —

                  като взе предвид резолюцията на ООН, озаглавена „Да преобразим света: програма за устойчиво развитие до 2030 г.“, приета на 25 септември 2015 г. в Ню Йорк на срещата на върха на ООН по въпросите на устойчивото развитие,

                  —

                  като взе предвид Директива 2010/41/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 7 юли 2010 г. за прилагане на принципа на равно третиране на мъжете и жените, които извършват дейности в качеството на самостоятелно заети лица, и за отмяна на Директива 86/613/ЕИО на Съвета (5),

                  —

                  като взе предвид Конвенцията на ООН от 1979 г. за премахване на всички форми на дискриминация по отношение на жените,

                  —

                  като взе предвид Обща препоръка № 34 (2016 г.) на Комитета за премахване на всички форми на дискриминация срещу жените относно правата на жените в селските райони,

                  —

                  като взе предвид Конвенцията на Съвета на Европа за превенция и борба с насилието над жени и домашното насилие (Конвенцията от Истанбул) и своята резолюция от 12 септември 2017 г. (6) относно присъединяването на ЕС към нея,

                  —

                  като взе предвид Парижкото споразумение от 12 декември 2015 г.,

                  —

                  като взе предвид член 113 от своя Правилник за дейността,

                  —

                  като взе предвид доклада на комисията по правата на жените и равенството между половете (A8-0022/2018),

                  A.

                  като има предвид, че равенството между жените и мъжете е основен принцип на Съюза, който се признава в Договорите и в Хартата на основните права;

                  Б.

                  като има предвид, че петата цел за устойчиво развитие (ЦУР 5) на ООН предвижда постигане на равенство между половете и овластяване на всички жени и момичета по света, както и че тази цел трябва да се включи изцяло в Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие, за да се постигне напредък по всички цели за устойчиво развитие и всички свързани с тях задачи; като има предвид, че целите за устойчиво развитие включват и целта „удвояване на селскостопанската производителност и на доходите на дребните производители на храни, по-специално на жените“;

                  В.

                  като има предвид, че Съюзът и неговите държави членки трябва да изпълняват водеща роля за овластяването на жените и момичетата и че те имат дълг да работят за постигането на пълно равенство между половете в Съюза, както и да насърчават тази цел във всички външни отношения;

                  Г.

                  като има предвид, че социалните и икономическите условия и условията на живот се промениха съществено през последните десетилетия и че между отделните държави членки има значителни различия;

                  Д.

                  като има предвид, че липсата на правителствени мерки срещу неравенството между половете излага на риск настоящите и бъдещите постижения в тази област; като има предвид, че преодоляването на традиционните отношения на власт между половете и на стереотипните представи и убеждения е от ключово значение за гарантиране на овластяването на жените и изкореняването на бедността;

                  Е.

                  като има предвид, че дискриминацията, на която са подложени жените, засяга и жените в селските райони; като има предвид, че по-голямата част от жените в света живеят в селски райони и че поради това те са изложени в по-голяма степен на различни форми на дискриминация въз основа на възраст, класова принадлежност, етнически произход, раса, увреждане и полова идентичност;

                  Ж.

                  като има предвид, че участието на жените на пазара на труда в селските райони включва широк обхват от работни места, които надхвърлят рамките на традиционното селско стопанство;

                  З.

                  като има предвид, че в много случаи жените в селските райони получават заплащане, което е по-ниско от заплащането на мъжете за същия вид работа, че тяхната работа често не е официално призната, което важи, например, и за неплатения труд, свързан с полагането на грижи, и че техният принос не е отразен в броя на жените, които са собственици на земеделски стопанства; като има предвид при все това, че жените са основен фактор за осъществяването на преобразяващи икономически, екологични и социални промени, необходими с оглед на устойчивото развитие;

                  И.

                  като има предвид, че жените в селските райони, които в много случаи са основните лица, полагащи грижи в своите семейства и общности, срещат множество трудности по отношение на достъпа до грижи за децата и за възрастните хора от своите семейства, което води до несъразмерна тежест за жените и затруднява тяхното интегриране на пазара на труда; като има предвид, че осигуряването на качествени услуги за полагане на грижи е от съществено значение за жените и насърчава равновесието между професионалния и личния живот;

                  Й.

                  като има предвид, че жените в селските райони се натъкват на многобройни затруднения, що се отнася до достъпа до подходящи публични здравни услуги, поради ограничената мобилност и поради липсата на достъп до транспорт или на средства за връзка с транспорта (например мобилен телефон); като има предвид необходимостта от интегрални здравни услуги, които да обхващат физическото, психическото и емоционалното благосъстояние на жените в селските райони (например като противодействие на насилието, основано на пола); като има предвид, че достъпът до права, свързани със сексуалното и репродуктивното здраве, и до образование е по-ограничен в селските райони;

                  К.

                  като има предвид, че задържането на населението в селските райони — като се обръща специално внимание на районите с природни ограничения — е от съществено значение за обществото като цяло, тъй като опазването на околната среда и на ландшафта зависи от него;

                  Л.

                  като има предвид, че е налице непосредствена връзка между неравенството между половете и влошаването на състоянието на околната среда;

                  М.

                  като има предвид, че изменението на климата и последиците от него оказват специфично и несъразмерно отрицателно въздействие върху жените и момичетата в селските райони; като има предвид, че жените в селските райони са също така влиятелен фактор за промяна към по-устойчиво и екологосъобразно земеделие и че те могат да играят важна роля за създаването на „зелени“ работни места; като има предвид, че предоставянето на равен достъп на жените — земеделски стопани, до земята и други производствени ресурси е от ключово значение за постигането на равенство между половете, продоволствена сигурност и ефективност на политиките в областта на климата;

                  Н.

                  като има предвид, че младите жени в селските райони продължават да бъдат подлагани на неравнопоставеност и многобройни форми на дискриминация; като има предвид необходимостта от вземане на мерки за насърчаване на действителното равенство между мъжете и жените с цел да има повече възможности за работа, включително за самостоятелна заетост и възможности за работа в сектора на науките, технологиите, инженерството и математиката, които да им позволяват да останат в селските райони и по този начин да се осигури приемствеността между поколенията и оцеляването на селскостопанския сектор и селските райони;

                  О.

                  като има предвид, че селскостопанският сектор, в който жените играят важна роля, има ключово значение за жизнеспособността на селските райони и за увеличаването на приемствеността между поколенията, социалното сближаване и икономическия растеж; като има предвид, че селското стопанство следва да осигурява безопасна, питателна и здравословна храна; като има предвид, че селскостопанският сектор следва също така да допринася за диверсификацията на ландшафта, за смекчаването на последиците от изменението на климата и за опазването на биологичното разнообразие и културното наследство;

                  П.

                  като има предвид, че храненето играе значителна роля за развитието и благосъстоянието на момичетата; като има предвид, че лошото хранене води до физически и психически проблеми, например забавяне на растежа, безплодие, изтощение, умора и слаба концентрация, и съответно намалява икономическия потенциал на жените и оказва въздействие върху благополучието на семейството и общността като цяло;

                  Р.

                  като има предвид, че е необходимо жените в селските райони да могат да участват в органите, които вземат решения в публичната сфера; като има предвид, че балансираното представителство е от съществено значение за постигането на равенство;

                  С.

                  като има предвид, че що се отнася до предотвратяването на рискове на работното място, мъжете и жените са изложени на различни фактори; като има предвид например, че в много случаи изчисленията при оценката на вредното въздействие на химикалите се основават на телосложението на мъжете, които обикновено имат повече мускулна маса, като дори се пренебрегват специалните препоръки за бременните жени или жените кърмачки; като има предвид обаче, че с оглед на приемането на мерки за защита на здравето на жените в селскостопанския сектор е необходимо да се вземат предвид различни фактори;

                  Т.

                  като има предвид, че дискриминацията засяга и жените в медийния сектор; като има предвид, че медиите изпълняват ключова роля за обществото като цяло и че съответно е желателно жените, които представляват най-малко 50 % от обществото, да вземат справедливо участие в създаването на медийно съдържание и във вземането на решения в медийните организации;

                  У.

                  като има предвид, че ролята на медийния сектор е от решаващо значение за насърчаването на равенството между жените и мъжете, тъй като медиите не само отразяват, но и създават модели и норми на поведение, с което оказват значително влияние върху общественото мнение и културата;

                  Ф.

                  като има предвид, че отразяването в медиите допринася за широкото разбиране на сложността на положението на жените и мъжете сред всички слоеве на обществото;

                  Х.

                  като има предвид, че въздействието на конфликтите върху жените и децата е непропорционално високо, като те представляват най-големият дял бежанци в лагерите или в потока от придвижващи се хора, търсещи безопасност;

                  Ц.

                  като има предвид, че в много общества в юридически план жените нямат равни права върху земята и равни права на собственост, което задълбочава бедността и ограничава тяхното икономическо развитие;

                  Ч.

                  като има предвид, че транссексуалните жени са подложени на непропорционална дискриминация, основана на тяхната полова идентичност;

                  Ш.

                  като има предвид, че по-решителната подкрепа за сексуалното и репродуктивното здраве и за правата в тази област е предпоставка за равенството между половете и овластяването на жените;

                  Щ.

                  като има предвид, че социалните норми за ролите на жените и мъжете поставят жените в положение на по-голяма уязвимост, особено що се отнася до тяхното сексуално и репродуктивно здраве и с оглед на вредни практики като гениталното осакатяване на жени или детските, ранните и принудителните бракове;

         1.

            препоръчва на Съвета:

            Общи условия за овластяване на жените и момичетата

                  а)

                  да потвърди отново своя непоколебим ангажимент към Пекинската платформа за действие;

                  б)

                  да подкрепя майките, които извършват предприемаческа дейност в селските райони, тъй като те са изправени пред специфични предизвикателства; подчертава, че подпомагането на предприемачеството сред жените може не само да доведе до успешно равновесие между професионалния и личния живот, но и да послужи за стимулирането на нови възможности за работа и по-високо качество на живот в селските райони, както и да насърчи други жени да реализират собствените си проекти;

                  в)

                  да сложи край на всички форми на дискриминация срещу всички жени и момичета навсякъде и да се бори срещу всички форми на насилие, които представляват тежки нарушения на техните основни права — нарушения, които на свой ред са пряка последица от тази дискриминация;

                  г)

                  да ангажира всички правителства и да изисква от тях да изготвят програми, насочени към премахването на сексуалното и основаното на пола насилие и на вредните практики като детските, ранните и принудителните бракове, гениталното осакатяване на жени и трафика на хора;

                  д)

                  да прикани държавите членки да се борят срещу стереотипните представи за пола и да инвестират в достъпа на жените и момичетата до съобразено с индивидуалните обстоятелства образование, учене през целия живот и професионално обучение, особено в селските райони и по-специално в областта на науките, технологиите, инженерството и математиката, както и в областта на предприемачеството и иновациите, тъй като тези области са важни инструменти за изпълнение на целите за устойчиво развитие, и да насърчават равенството в селскостопанския и хранително-вкусовия сектор, туризма и други сектори в селските райони;

                  е)

                  да разработва политики, насочени към изкореняване на бедността и гарантиране на подходящ стандарт на живот за особено уязвимите групи, включително за жените и момичетата, по-специално чрез системите за социална закрила;

                  ж)

                  да насърчава информацията, мерките за техническа помощ и обмена на добри практики между държавите членки относно установяването на професионален статут за съпругите — помощници в селското стопанство, който да им дава възможност да се ползват с индивидуални права, включително отпуск по майчинство, социално осигуряване срещу трудови злополуки, достъп до обучение и придобиване на пенсионни права;

                  з)

                  да премахне разликата в заплащането на жените и мъжете, разликата във възнагражденията (приходите) през целия живот и разликата в пенсиите;

                  и)

                  да прикани държавите членки и регионалните и местните органи да гарантират всеобщия достъп до подходящи грижи за деца и възрастни членове на семейството в селските райони;

                  й)

                  да прикани държавите членки и регионалните и местните органи да предоставят финансово достъпна и висококачествена материална база и обществени и частни услуги за всекидневния живот, особено в селските райони и със специален акцент върху здравеопазването, образованието и грижите; това предполага осигуряването на инфраструктура за полагане на грижи за деца в селските райони, здравни услуги, образователни заведения, заведения за настаняване на възрастни хора и на лица, нуждаещи се от постоянни грижи, услуги за заместване при болест и майчинство, както и услуги в сферата на културата;

                  к)

                  да гарантира включването на призмата на равенството между половете като инструмент за интегриране на принципа на равенство между жените и мъжете и за борба с дискриминацията във всички политики и програми посредством подходящи финансови и човешки ресурси;

                  л)

                  да мобилизира необходимите ресурси за постигане на равенство, като интегрира призмата на равенството между половете във всички политики и действия, включително чрез бюджетиране, съобразено с равенството между половете, като инструмент за интегриране на принципа на равенство между жените и мъжете и за борба с дискриминацията;

                  м)

                  да гарантира пълноценното участие на Парламента и на неговата комисия по правата на жените и равенството между половете в процеса на вземане на решения относно позицията на ЕС в рамките на 62-рата сесия на Комисията на ООН за положението на жените;

            Овластяване на жените в селските райони

                  н)

                  да припомня, че в Конвенцията за премахване на всички форми на дискриминация по отношение на жените се въвежда задължението за премахване на пряката и непряката дискриминация по отношение на жените чрез правни, политически и програмни мерки във всички сфери на живота и че член 14 от тази конвенция е единственото международно задължение, което обхваща специфичните потребности на жените в селските райони;

                  о)

                  да гарантира, че жените и момичетата в селските райони получават достъпно и висококачествено формално и информално образование на достъпни цени, включително обучение, което следва да им предостави възможност да придобият нови умения или да доразвият съществуващите си умения в областта на управлението, финансовата грамотност, икономиката, маркетинга и предприемачеството, както и гражданско и политическо образование и образование в областта на гражданството и обучение в областта на технологиите и устойчивото селско стопанство; да гарантира, че жените имат същите възможности и свобода на избор по отношение на професионалното си развитие;

                  п)

                  да гарантира, че жените и момичетата в селските райони имат лесен достъп до кредити и до производствени ресурси и че те получават подкрепа за своите предприемачески и новаторски инициативи;

                  р)

                  да защитава правото на висококачествени здравни грижи за всички и достъпа до тези грижи, които отчитат физиологичните различия между жените и мъжете и които са приспособени към потребностите на жените и момичетата в селските райони, по-специално по отношение на сексуалното и репродуктивното здраве и правата в тази област;

                  с)

                  да осъжда всички форми на насилие срещу жени и да гарантира, че жертвите, живеещи в селските и отдалечените райони, не са лишени от равен достъп до помощ;

                  т)

                  да подобрява ефективността, прозрачността и демократичния характер на международните, националните, регионалните и местните институции, които подпомагат и укрепват ролята на жените в селските райони, като гарантират тяхното присъствие посредством равно участие;

                  у)

                  да улеснява прехода на жените в селските райони от неформалната към формалната икономика и да отчита, че жените в тези райони работят в много различни сфери и често са двигател на промяната към устойчиво и екологосъобразно земеделие, продоволствена сигурност и създаване на „зелени“ работни места;

                  ф)

                  да планира и прилага устойчиви по отношение на климата селскостопански политики, които вземат надлежно предвид конкретните рискове, пред които са изправени жените в селските райони в резултат на природни или причинени от човека бедствия;

                  х)

                  да гарантира участието на жените и момичетата в селските райони във вземането на решения относно планирането и реакцията през всички етапи на бедствията и други кризи, вариращи от своевременното известяване до оказването на помощ, възстановяването, рехабилитацията и реконструкцията, и да гарантира тяхната закрила и безопасност в случай на бедствия и други кризи;

                  ц)

                  да вземе всички необходими мерки, за да гарантира сигурна, чиста и здравословна среда за жените в селските райони;

                  ч)

                  да предоставя висококачествени, достъпни обществени услуги и инфраструктура за жените и общностите в селските райони и да инвестира в тяхното разработване и поддръжка;

                  ш)

                  да улесни цифровото развитие, тъй като то може да допринесе значително за създаването на нови работни места, като опрости започването на дейност в качеството на самостоятелно заети лица, стимулира конкурентоспособността и развитието на туризма и създаде по-добро равновесие между професионалния и личния живот;

                  щ)

                  да подкрепя текущите дейности и създаването на местни общностни групи, които да се събират периодично, за да обсъждат проблемите и предизвикателствата, свързани с развитието, и да предприемат конструктивни действия;

                  аа)

                  да прикани държавите членки, социалните партньори и гражданското общество да подкрепят и насърчават участието на жените във вземането на решения и в управителните органи на професионалните, стопанските и синдикалните сдружения и организации в областта на политиките за селските райони, здравеопазването, образованието и селското стопанство, както и в органите за управление и представителните органи на равноправни начала;

                  аб)

                  да признава и подкрепя активната роля на жените в селските райони и техния принос за икономиката в ролята им на предприемачи, лица, управляващи семейни предприятия, и застъпници за устойчиво развитие;

                  ав)

                  да гарантира правата на жените на собственост, по-специално по отношение на земеделските стопанства и наследяването на земята, които са важен инструмент за тяхното икономическо овластяване и им предоставят възможност да участват пълноценно в развитието на селските райони и да се възползват от него;

                  аг)

                  да гарантира достъпа на жените в селските райони до производствените ресурси, електронните платформи, пазарите, инструментите за маркетинг и финансовите услуги; да насърчава местните, регионалните и традиционните пазари, включително пазарите за хранителни продукти, тъй като това са места, на които жените обикновено имат повече възможности да продават пряко своите продукти, което допринася за тяхното икономическо овластяване;

                  ад)

                  да насърчава заетостта на жените в сектора на науките, технологиите, инженерството и математиката, по-специално на длъжности, които допринасят за кръговата икономика и за борбата с изменението на климата;

                  ае)

                  да разработва политики, услуги и програми в областта на заетостта за преодоляване на ситуациите на несигурност на жените в селските райони, които в много случаи работят в неформалния сектор и които може да са изложени на множество прояви на комбинирана дискриминация, основана на пол, възраст, класова принадлежност, религия, етнически произход, увреждане или полова идентичност; да предоставя съдействие и подкрепа, съобразени с техните нужди и интереси;

                  аж)

                  да създаде програми, за да гарантира, че жените и техните семейства имат достъп до системи за всеобща социална закрила, които имат отражение върху тяхното положение при пенсиониране в бъдеще и съответно водят до намаляване на разликата в пенсиите между половете, която има многостранен характер;

                  аз)

                  да събира разбити по пол данни и да изготвя статистика за ценностите, положението, условията и потребностите на жените в селските райони с оглед на разработването на целесъобразни политики; да следи редовно положението на жените в селските райони;

                  аи)

                  да призове настоятелно за ратифицирането и прилагането на Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания, включително на член 6 от нея, озаглавен „Жени с увреждания“; да гарантира достъпността на стоките, инфраструктурата и услугите;

                  ай)

                  да призове Комисията, държавите членки и регионалните и местните органи да предоставят финансово достъпна, висококачествена материална база и обществени и частни услуги, предназначени за всекидневния живот в селските райони, и да създават необходимите условия за подобряване на равновесието между професионалния и личния живот на жените в тези райони, по-специално като гарантират наличието на подходяща материална база за полагане на грижи за лицата, нуждаещи се от постоянни грижи, финансово достъпни медицински грижи и обществен транспорт;

                  ак)

                  да подчертае, че е важно в политиките на ЕС да се включат гаранции относно условията на живот и труд на жените, наети като сезонни работнички в селското стопанство, особено по отношение на необходимостта те да получават социална закрила, здравно осигуряване и здравни услуги; да насърчи регионалните, местните и националните органи и други институции да гарантират основните права на човека на работниците мигранти и сезонните работници и техните семейства, по-специално на жените и уязвимите лица, и да насърчават тяхната интеграция в местната общност;

            Участие на жените в медиите и информационните и телекомуникационните технологии, достъпът на жените до тях и тяхното въздействие и използване като инструмент за напредък и овластяване на жените

                  ал)

                  да осигури достъп до надеждни услуги и инфраструктура за широколентов високоскоростен интернет; да инвестира в нови технологии и да насърчава тяхното използване в селските райони и в селското стопанство; да отчита важните социални, психологически и икономически ползи от тях; да настоява за разработването на цялостен подход („цифрово село“); да насърчава равните възможности във връзка с достъпа до тези технологии и обучението относно тяхното използване;

                  ам)

                  да обръща внимание на присъствието и развитието на жените в медийния сектор и на лишеното от стереотипи медийно съдържание;

                  ан)

                  да насърчава публичните медийни организации да въвеждат свои собствени политики за равенство, осигуряващи балансирано представителство на мъжете и жените в органите, вземащи решения;

                  ао)

                  да гарантира ефективната борба срещу все по-сексуализираното изобразяване на жените и момичетата в медиите, като надлежно се зачита свободата на изразяване на мнение;

                  ап)

                  да насърчава медийните организации да избягват практиките, характерни за определена корпоративна култура, която често е неблагоприятна за постигането на равновесие между професионалния и личния живот;

                  ар)

                  да допринесе за премахването на разликата в заплащането на жените и мъжете в медийния сектор посредством мерки за борба с дискриминацията, които да гарантират равното заплащане на мъжете и жените за равен труд;

                  ас)

                  да предприеме всички необходими мерки за борба с актовете на насилие срещу разследващи журналисти, като обърне специално внимание на жените журналистки, които често са по-уязвими;

            o
      o o

         2.

            възлага на своя председател да предаде настоящата препоръка на Съвета и за сведение, на Комисията.

         (1)  ОВ C 316, 22.9.2017 г., стр. 182.

         (2)  ОВ C 50, 9.2.2018 г., стр. 25.

         (3)  Приети текстове, P8_TA(2017)0028.

         (4)  Приети текстове, P8_TA(2017)0099.

         (5)  ОВ L 180, 15.7.2010 г., стр. 1.

         (6)  Приети текстове, P8_TA(2017)0329.


title: Препоръка на Съвета от 9 април 2019 година относно икономическата политика на еврозоната

text:
               12.4.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 136/1

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 9 април 2019 година
      относно икономическата политика на еврозоната
      (2019/C 136/01)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Еврозоната навлиза в шестата си година на непрекъснат икономически растеж и отрицателната разлика между фактическия и потенциалния БВП намалява. Rисковете за перспективите обаче се увеличават и се очаква по-умерен растеж. Потенциалният растеж продължава да е под равнищата, отчетени през последните десетилетия, и все още са налице различия между държавите членки в резултат на сериозните разлики по отношение на икономическата устойчивост. Растежът на реалните заплати е все още умерен и изостава от промените в производителността. Растежът на номиналните заплати и същинската инфлация започват да се увеличават с продължителния растеж на заетостта, но въпреки това в някои държави членки продължават да се наблюдават недостатъчно използване на работната ръка и високо равнище на безработицата, докато в други държави членки се наблюдава недостиг на работна ръка. Макар че различията между държавите продължават да бъдат сериозни в областта на външните разходи, през последните пет години еврозоната регистрира голям излишък по текущата сметка, в резултат от динамиката на износа от еврозоната и повишената конкурентоспособност на еврозоната. Държавите членки, които в продължение на дълъг период от време регистрират големи външни дефицити, все още имат големи отрицателни нетни международни инвестиционни позиции, които представляват уязвимост, тъй като обикновено те са съчетани с голям частен или държавен дълг. Както е посочено в Доклада за механизма за предупреждение, приет от Комисията на 21 ноември 2018 г., подходящият темп за намаляване на задлъжнялостта, добрите условия за растежа и инфлацията, както и трайните реформи за увеличаване на производителността са от съществено значение за успешното балансиране на икономиката на еврозоната. Благоприятната динамика на търсенето също е важна, а държавите членки с голям излишък ще допринесат за балансирането на икономиката чрез укрепване на условията за подпомагане на растежа на заплатите, като се зачита ролята на социалните партньори, както и на публичните и частните инвестиции.

                  (2)

                  Увеличаването на потенциала за дългосрочен растеж и преодоляването на националните и регионалните различия изискват допълнително нарастване на участието на пазара на труда, структурни реформи, засилващи растежа, и инвестиции в материални и нематериални активи за повишаване на производителността и иновациите, по-специално в тези държави членки, чийто потенциал за растеж е отчетливо по-нисък спрямо средното равнище за еврозоната. Това е важно за засилване на икономическото, социалното и териториалното сближаване в еврозоната.

                  (3)

                  Последователността и балансът на съчетанието от макроикономически политики на еврозоната, в това число паричните, фискалните и структурните политики, са от решаващо значение, за да се гарантира стабилен, приобщаващ и устойчив икономически растеж. През последните години Европейската централна банка прибягна до неконвенционални инструменти на паричната политика, за да сведе обратно инфлацията до нейната цел в средносрочен план, като същевременно оказваше подкрепа за растежа и създаването на работни места. Необходими са подходящо диференцирани фискални политики и акцент върху структурните реформи, за да продължи подкрепата за растежа в краткосрочен и дългосрочен план.

                  (4)

                  За засилването на фискалната устойчивост на еврозоната и на държавите членки от еврозоната се изискват диференцирани национални политики при пълно зачитане на Пакта за стабилност и растеж, като се вземат предвид фискалното пространство и разпространението на ефекти между държавите. Координацията на националните фискални политики въз основа на общите фискални правила е от съществено значение за правилното функциониране на Икономическия и паричен съюз (ИПС). Общите фискални правила имат за цел да осигурят устойчивостта на дълга на национално равнище и същевременно да предоставят възможност за макроикономическо стабилизиране. Фискалната позиция на еврозоната в периода 2015—2018 г. остава предимно неутрална, като на базата на прогнозата на Комисията се предвижда през 2019 г. да стане леко експанзионистична, въпреки че производството надхвърля потенциала. Възстановяването на фискалния резерв е особено важно в държавите членки, които все още са с високи равнища на публичния дълг. По този начин ще се намали уязвимостта им по отношение на сътресения и ще се даде възможност за пълноценното функциониране на автоматичните стабилизатори при следващия икономически спад. Увеличаването на публичните инвестиции, по-специално в държавите членки с фискално пространство и ниски равнища на публични инвестиции, подпомага растежа и балансирането на икономиката.

                  (5)

                  Фискалните структурни реформи продължават да бъдат от ключово значение за подобряването на фискалната устойчивост и укрепването на потенциала за икономически растеж. Безпроблемно функциониращите национални фискални рамки, доброто управление на прегледите на разходите и ефективните и прозрачните обществени поръчки могат да подобрят ефикасността и ефективността на публичните разходи, както и надеждността на фискалните политики. Подобряването на състава на националните бюджети както по отношение на приходите, така и по отношение на разходите, включително чрез пренасочване на ресурси към инвестициите, ще увеличи въздействието на публичните бюджети върху растежа и ще повиши производителността в дългосрочен план. Опростяването и модернизирането на данъчните системи и борбата с данъчните измами, отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци чрез предприемането на мерки срещу агресивното данъчно планиране са от съществено значение за това данъчните системи да станат по-ефикасни и по-справедливи. Гаранцията, че данъчните системи подкрепят задълбочаването на единния пазар и насърчават конкуренцията между предприятията, е ключов фактор за подобряване на бизнес средата в еврозоната и нейната устойчивост, както и в икономиките на държавите членки. В това отношение полезна ще бъде общата консолидирана основа за облагане с корпоративен данък.

                  (6)

                  Структурните и институционалните особености на пазарите на труда и на продуктовите пазари, както и добре функциониращите публични администрации са важни за устойчивостта на държавите членки от еврозоната. Устойчивите икономически структури предотвратяват сътресения, които биха имали значителни и трайни въздействия върху доходите и предлагането на работна ръка. Тези структури могат да улеснят прилагането на фискалната и паричната политика и да ограничат различията, като по този начин се създадат условия за устойчив и приобщаващ растеж. По-доброто координиране и изпълнение на структурните реформи, по-специално на тези, които са предвидени в специфичните за всяка държава препоръки, може да предизвика разпространение на положителни ефекти между държавите членки и да засили положителните последици в рамките на еврозоната. Реформите, които водят до засилване на конкуренцията на продуктовите пазари, до стимулиране на ефикасното използване на ресурсите и до подобряване на бизнес средата и качеството на институциите, по-специално ефективността на съдебната система, подпомагат устойчивостта на икономиката в еврозоната и в държавите членки. Единният пазар, който се доказа като мощен двигател на растежа и конвергенцията между държавите членки, все още разполага със значителен неизползван потенциал и е необходим напредък за задълбочаването му, особено по отношение на услугите, цифровите технологии, енергетиката и транспорта, като се гарантира своевременното въвеждане и по-доброто прилагане на законодателството.

                  (7)

                  Европейският стълб на социалните права определя 20 принципа за насърчаване на равните възможности и достъпа до пазара на труда, справедливите условия на труд и социалната закрила и социалното приобщаване. Реформите, които поощряват участието на пазара на труда, подпомагат успешното преминаване от едно работно място на друго, насърчават създаването на качествени работни места и намаляват разпокъсаността, могат да стимулират приобщаващия растеж, подобряването на икономическата устойчивост и автоматичното стабилизиране, намаляването на неравенствата, преодоляването на бедността и социалното изключване и също така могат да спомогнат за посрещане на предизвикателствата на променящата се икономика. Индивидуализираната подкрепа при търсене на работа, обучението и преквалификацията могат да доведат до ефективното и своевременно активизиране. Достъпът до висококачествено образование и обучение през целия жизнен цикъл е от основно значение и изисква подходящи инвестиции в човешки капитал и умения, по-специално за нискоквалифицираните лица. Подобни реформи и инвестиции подобряват пригодността за заетост, иновациите, производителността и заплатите в средносрочен и дългосрочен план, като същевременно увеличават устойчивостта на еврозоната и насърчават социалното приобщаване и мобилността в рамките на държавите членки и в цялата еврозона. Данъчната тежест в еврозоната е относително висока и е ориентирана към труда; изместването ѝ от него към данъчни основи, които са по-малко неблагоприятни за растежа, като например облагането на недвижимата собственост, данъците върху потреблението или екологичните данъци, би могло да подобри търсенето и предлагането на работна ръка. Законодателството в областта на защитата на заетостта трябва да предвижда справедливи и достойни условия на труд за всички работници, особено с оглед на възникващите нови форми на заетост и новите видове договори, които са съпроводени от нови възможности, но също и от предизвикателства, свързани със сигурността на работното място и обхвата на социалната закрила.
                  Ефективните и устойчиви системи за социална закрила са от решаващо значение за осигуряването на подходящи доходи и достъп до качествени услуги. Пенсионните реформи и политиките за равновесие между професионалния и личния живот също са от ключово значение за стимулиране на участието на пазара на труда. Ненужните ограничения на професионалната, отрасловата и географската мобилност може да възпрепятстват преразпределението в рамките на държавите членки и в рамките на еврозоната. Участието на социалните партньори в реформите на заетостта и социалната сфера, както и в свързаните с тях икономически реформи, e от ключово значение.

                  (8)

                  Въпреки че устойчивостта на финансовия сектор в еврозоната се увеличи в периода след кризата, продължават да са налице уязвимости, които трябва да бъдат преодолени. Дългът на частния сектор остава голям, а данъчните системи продължават да се характеризират със склонност към задлъжняване. Същественото повишаване на доходността по държавните облигации застрашава капитала на банките, с потенциал за разпространение на отрицателни ефекти в еврозоната. Необходимостта от адаптиране на бизнес моделите на банките, условията на ниски лихвени проценти и увеличаването на конкуренцията от други форми на финансиране продължават да оказват натиск върху рентабилността на банките. Отбелязан е устойчив напредък при намаляването на рисковете, по-специално във връзка с намаляването на необслужваните кредити и натрупванията съгласно минимално изискване за собствен капитал и приемливи задължения. Въпреки това, по отношение на дела на необслужваните кредити на национално ниво, който продължава да бъде много над средната стойност за еврозоната, се изискват допълнителни постоянни усилия. През март 2018 г. Комисията представи пакет за намаляване на риска, с цел както да се подпомогне управлението на наследените необслужвани кредити, така и да се предотврати бъдещото им натрупване. Пакетът за банковия сектор от ноември 2016 г., който е насочен към по-нататъшно намаляване на рисковете чрез прилагане на международно договорени норми по отношение на капиталовите буфери, подчиняването на задължения и ликвидност в банките, при запазване на постигнатия в Съвета компромис, е важен за постигането на по-нататъшен напредък по отношение на намаляването на риска и съответно по отношение на споделянето на риска.
                  След сериозни нарушения на правилата за борба с изпирането на пари Комисията предложи мерки да се укрепи Европейският банков орган и сътрудничеството по отношение на надзора за увеличаване на спазването на регулаторната рамка в тази област. Отбелязан е значителен напредък в реализирането на банковия съюз, включително чрез неотдавнашното споразумение относно привеждането в действие на общия механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране, но той все още не е завършен. В настоящия механизъм за осигуряване на ликвидност при преструктуриране съществуват ограничения, а липсата на обща схема за застраховане на депозитите и на общ механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране възпрепятства способността на банковия съюз да прекъсне връзката между банките и държавите.

                  (9)

                  С цел укрепване на структурата на ИПС е необходимо приоритетно да бъдат завършени банковият съюз и съюзът на капиталовите пазари, но трябва да се работи и по всички други елементи, включени в изявлението на срещата на върха на държавите от еврозоната от 14 декември 2018 г. През декември 2017 г. и май 2018 г. Комисията публикува набор от предложения за определяне на по-нататъшните стъпки към завършването на ИПС, включително Европейски механизъм за стабилизиране на инвестициите и Програма за подкрепа на реформите (предложени в рамките на многогодишната финансова рамка). Предложенията се основават на документа за размисъл от май 2017 г. относно задълбочаването на ИПС и на доклада на петимата председатели от юни 2015 г. По време на срещата на върха на държавите от еврозоната от 13—14 декември 2018 г. бяха взети решения относно банковия съюз и бъдещото развитие на ЕМС, който, съгласно постигнатото от лидерите на срещата на върха на държавите от еврозоната споразумение, най-късно до края на преходния период ще осигурява общия механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране.
                  Въз основа на утвърдените от лидерите на срещата на върха на държавите от еврозоната договорености, ще продължи работата за подготовка на необходимите изменения на Договора за ЕМС (включително общия механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране). Механизмът за подкрепа ще бъде въведен по-рано, при условие че се постигне достатъчен напредък в намаляването на риска, като оценката ще се направи през 2020 г. Работата ще продължи през първата половина на 2019 г., по-специално чрез създаването на работна група на високо равнище относно европейската схема за застраховане на депозитите (ЕСЗД) и допълнителна действия във връзка с механизма за предоставяне на ликвидност при преструктуриране. Ще се работи също и по проектирането, условията за изпълнение и графика на бюджетен инструмент за сближаване и конкурентоспособност за държавите членки от еврозоната и на доброволна основа за държавите членки извън еврозоната, които участват в механизма на обменните курсове (ERM II). Характеристиките на инструмента ще бъдат договорени през юни 2019 г. Инструментът ще бъде приет в съответствие със законодателната процедура, предвидена в Договорите, въз основа на предложение на Комисията, което подлежи на изменение при необходимост. Всички тези реформи биха могли да допринесат за засилване на международната роля на еврото, като я направят по-съизмерима с глобалната икономическа и финансова значимост на еврозоната. Важно е те да бъдат обсъдени по открит и прозрачен начин спрямо държавите членки извън еврозоната при пълно зачитане на вътрешния пазар на Съюза.

                  (10)

                  С Комитета по заетостта и Комитета за социална закрила беше проведена консултация относно аспектите на настоящата препоръка, свързани със заетостта и социалните въпроси,

            ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат за периода 2019—2020 г., заедно и поотделно, в рамките на Еврогрупата следните действия:

                  1.

                  Да задълбочат единния пазар, да подобрят бизнес средата и качеството на институциите и да се стремят към засилващи устойчивостта реформи на пазарите на продукти и услуги. Да намалят външния дълг и да провеждат реформи за повишаване на конкурентоспособността, по специално чрез продуктивността в държавите членки от еврозоната с дефицити по текущата сметка или с висок външен дълг, да укрепят условията за подпомагане на растежа на заплатите при пълно зачитане на ролята на социалните партньори. Да предприемат мерки за насърчаване на инвестициите в държавите членки от еврозоната с големи излишъци по текущата сметка.

                  2.

                  Като прилагат политики, които изцяло зачитат Пакта за стабилност и растеж, да подкрепят публичните и частните инвестиции и да подобрят качеството и структурата на публичните финанси. Да възстановят фискалния резерв, особено в държавите членки от еврозоната, които са с високи равнища на публичния дълг. Да подкрепят и осъществяват действия на ЕС за борба с агресивното данъчно планиране.

                  3.

                  Да изместят данъчната тежест от труда и да укрепят системите за образование и обучение и инвестициите в умения. Да повишат ефективността на активните политики на пазара на труда, които подпомагат успешното преминаване от едно работно място на друго. Да насърчават създаването на качествени работни места и да се справят с разпокъсаността на пазара на труда. Да гарантират подходящи и устойчиви системи за социална закрила в рамките на еврозоната.

                  4.

                  Да приведат в действие механизма за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране, като ускорят този процес при постигането на значителен напредък в намаляването на риска. Да продължат да работят по европейската схема за застраховане на депозитите, по-специално като създадат работна група на високо равнище. Да укрепят европейската регулаторна и надзорна рамка. Да работят допълнително по решения за преодоляване на ограниченията на настоящия механизъм за осигуряване на ликвидност при преструктуриране. Да насърчават системното намаляване на задлъжнялостта там, където са налице високи равнища на частния дълг. Да продължат с бързото намаляване на количеството на необслужваните кредити в еврозоната и да предотвратят натрупването им, включително чрез премахване на преференциалното данъчно третиране на дълга в данъчното облагане. Да осъществят амбициозен напредък по съюза на капиталовите пазари.

                  5.

                  Да осъществят бърз напредък по задълбочаването на Икономическия и паричен съюз въз основа на Изявлението от срещата на върха на държавите от еврозоната от 14 декември 2018 г. и с перспективата да се засили международната роля на еврото, като се вземат предвид предложенията на Комисията и инициативите на държавите членки, при пълно зачитане на вътрешния пазар на Съюза и при отвореност и прозрачност спрямо държавите членки извън еврозоната.

         Съставено в Люксембург на 9 април 2019 година.

               За Съвета

               Председател

            G. CIAMBA

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.


title: Препоръка на Европейския съвет за системен риск от 27 юни 2019 година относно средносрочните уязвимости в сектора на жилищните недвижими имоти в Дания (ECCP/2019/5)2019/C 366/02

text:
               30.10.2019

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 366/7

      ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК
      от 27 юни 2019 година
      относно средносрочните уязвимости в сектора на жилищните недвижими имоти в Дания
      (ECCP/2019/5)
      (2019/C 366/02)
      ГЕНЕРАЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (1), и по-специално членове 3, 16, 17 и 18 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  Секторът на недвижимите имоти играе важна роля в икономиката и промените в него може да окажат съществено влияние върху финансовата система. Финансовите кризи от миналото показаха, че неустойчивите промени на пазарите на недвижими имоти може да доведат до тежки последици за стабилността на финансовата система и на икономиката като цяло, което може да доведе и до негативни трансгранични ефекти от преноса. В миналото неблагоприятните промени на пазара на недвижими имоти в някои държави членки доведоха до големи кредитни загуби и/или имаха отрицателно въздействие върху реалната икономика. Тези последици са отражение на тясната взаимовръзка между сектора на недвижимите имоти, доставчиците на финансиране и други икономически сектори. Освен това силните канали за обратна връзка между финансовата система и реалната икономика усилват отрицателните промени.

                  (2)

                  Тези връзки са важни, защото означават, че рисковете, които възникват в сектора на недвижимите имоти, може да имат системно въздействие, чийто характер е процикличен. Тенденцията е уязвимостите на финансовата система да се натрупват по време на фазата на подем в цикъла на недвижимите имоти. Усещането за наличието на по-ниски рискове при финансирането и по-лесният достъп до финансиране може да допринесат за бърза кредитна и инвестиционна експанзия, съчетана с повишено търсене на недвижими имоти, което оказва натиск за покачване на цените им. Тъй като по-високите стойности на обезпеченията в резултат от това благоприятстват допълнително търсенето и предлагането на кредити, тази самозахранваща се динамика може да доведе до евентуални системни последици. От друга страна обаче, по време на фазата на рецесия в цикъла на недвижимите имоти по-строгите условия за кредитиране, по-голямото нежелание за поемане на риск и натискът за понижаване на цените на недвижимите имоти могат да засегнат по неблагоприятен начин устойчивостта на кредитополучателите и кредитодателите, като така се влошават икономическите условия.

                  (3)

                  Уязвимостите, свързани със сектора на жилищните недвижими имоти, могат да бъдат източник на системен риск и може да засегнат финансовата стабилност както пряко, така и непряко. Преките последици се изразяват в кредитни загуби по портфейлите от ипотечни кредити поради неблагоприятните икономически или финансови условия и едновременните негативни промени на пазара на жилищни недвижими имоти. Непреките последици биха могли да бъдат свързани с промени в потреблението на домакинствата, които водят до допълнителни последици за реалната икономика и финансовата стабилност.

                  (4)

                  Както гласи съображение 4 от Препоръка ЕССР/2013/1 (2), основната цел на макропруденциалната политика е да допринася за запазването на стабилността на финансовата система като цяло, включително чрез укрепване на устойчивостта на финансовата система и чрез намаляване на натрупването на системни рискове, като по този начин се осигурява устойчив принос на финансовия сектор към икономическия растеж.

                  (5)

                  С оглед на тази цел макропруденциалните органи могат да използват една или повече от капиталовите мерки, предвидени в Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (3) и Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), и/или базираните на кредитополучателя макропруденциални мерки, които се основават изключително на националното право в зависимост от оценката на рисковете. Докато капиталовите мерки са насочени предимно към увеличаването на устойчивостта на финансовата система, базираните на кредитополучателя мерки може да са особено подходящи за предотвратяване на натрупването на системни рискове.

                  (6)

                  Освен това с Препоръка ЕССР/2013/1 на държавите членки се препоръчва да създадат правна рамка, която позволява на макропруденциалните органи да имат пряк контрол или правомощия за приемане на препоръки във връзка с макропруденциалните инструменти, включени в посочената препоръка.

                  (7)

                  През 2016 г. Европейският съвет за системен риск (ЕССР) направи оценка на уязвимостите на равнището на Съюза, свързани със сектора на жилищните недвижими имоти (5). Тази оценка даде възможност на ЕССР да установи, че редица средносрочни уязвимости са източници на системен риск за финансовата стабилност в няколко държави, което доведе до издаването на предупреждения до осем държави, една от които е Дания (6).

                  (8)

                  През 2016 основната уязвимост, установена в сектора на жилищните недвижими имоти в Дания, беше свързана с високата задлъжнялост на домакинствата. Дългът на значителен дял от ипотекарните длъжници беше с променлив лихвен процент или надхвърляше стойността на дома им, като по този начин те бяха уязвими от неблагоприятните икономически или финансови условия или от неблагоприятните промени на пазара на жилищните недвижими имоти. Макар че нямаше общи признаци на прекомерно завишаване на цените, беше установено, че цените на жилищата са отбелязали стабилен растеж – особено в големите градове – и се намират близо до равнищата отпреди финансовата криза.

                  (9)

                  ЕССР наскоро завърши систематична оценка в перспектива на уязвимостите на равнището на Европейското икономическо пространство (ЕИП), свързани със сектора на жилищните недвижими имоти (7).

                  (10)

                  Във връзка с Дания тази неотдавнашна оценка показа, че от 2016 г. насам задлъжнялостта на домакинствата е намаляла, но въпреки това продължава да бъде на едно от най-високите равнища в ЕИП. Освен това делът на съществуващите ипотечни кредити с отсрочена амортизация е значителен, което прави домакинствата структурно по-уязвими на неблагоприятните икономически или финансови условия или на неблагоприятните промени на пазара на жилищни недвижими имоти. Освен това, въпреки че през последните години растежът на цените на жилищата се забави и цените на апартаментите в Копенхаген се задържаха, предходната динамика доведе до обособяването на райони с прекомерно завишени цени в големите градове, особено в Копенхаген. При тези условия правно обвързващото изискване за минимален размер на авансовото плащане, определен на 5 % през 2015 г., осигури известно (макар и ограничено) допълнително обезпечение в случай на спад на цените на жилищата.

                  (11)

                  През 2018 г. със законодателството за защита на потребителите се въведоха ограничения върху предоставянето на жилищни ипотечни продукти на ипотекарните длъжници, чието съотношение дълг/доход (Дг/Дх) (преди данъчно облагане) е над 4, а съотношението Кр/Ст е над 60 %. Съгласно тези ограничения: а) лихвите се фиксират най-малко за пет години; и б) отсрочената амортизация се прилага само ако лихвеният процент по даден заем е фиксиран най-малко за 30 години. Освен това през 2014 г. беше обявен т.нар. „надзорен диамант“ за ипотечните банки. Той представлява редица критерии и пределни стойности, определени за области от банковата дейност със специален риск, и целта му е да повиши кредитното качество на салдото на ипотечните кредити до 2018 и 2020 г., като по този начин засяга отпускането на нови кредити. Освен това през 2018 г. равнището на антицикличния капиталов буфер беше увеличено два пъти: от 0 % до 0,5 % от 1 март 2019 г. и от 0,5 % до 1 % от септември 2019 г. Датският съвет за системен риск освен това препоръча допълнително увеличение от 1 % на 1,5 % от юни 2020 г. и издаде ориентири, че следа да бъде увеличен до евентуалното максимално равнище от 2,5 %, освен ако настъпи значителна промяна в натрупването на риск в датската финансова система. На последно място, Finanstilsynet (датският орган за финансов надзор) издаде насоки, съгласно които кредитните институции трябва да проявяват предпазливост при кредитната оценка на домакинствата, когато отпускат кредити за недвижими имоти в географски райони, в които цените на жилищните недвижими имоти растат.

                  (12)

                  Въпреки броя на въведените макропруденциални мерки и предвид високото равнище на задлъжнялост на домакинствата и значителния дял на ипотекарните длъжници, които са уязвими от неблагоприятните икономически условия или неблагоприятните промени на пазара на жилищни недвижими имоти, настоящите капиталови мерки може да се окажат недостатъчни за преодоляването на натрупаните уязвимости. Освен това в средносрочен план може да е необходимо затягането на съществуващите базирани на кредитополучателя мерки или активирането на допълнителни такива, ако се увеличат уязвимостите, свързани със задлъжнялостта на домакинствата, прекомерното завишаване на цените на жилищата и стандартите за отпускане на кредити.

                  (13)

                  Макар че цикличните фактори играят важна роля за засилването на установените в Дания уязвимости, налице са и структурни фактори, които ги предизвикват, и те водят до по-високо равнище на системен риск. Тези фактори включват: i) комплексни правила на пазара за наем на жилищни имоти с тавани за наема в значителен дял от сградите с апартаменти в големите градове, което води до липса на предлагане на жилища и оказва натиск за покачване на цените на жилищата и дълга на домакинствата, които купуват собствен имот; и ii) данъчното приспадане на ипотечните кредити, което може да е стимул за домакинствата да вземат прекомерно много кредити. Освен това от 2001 г. системата за данъчно облагане на жилищата е отделена от пазарните цени, което води до намаляване на ефективната данъчна ставка, особено в големите градове. През 2017 г. датският парламент прие закон за нова система за данъчно облагане на жилищата, която възстановява връзката между дължимите данъци и текущите пазарни цени на жилищните недвижими имоти, който ще влезе в сила през 2021 г.

                  (14)

                  Поради това ЕССР стига до заключението, че макар и да са подходящи, въведените или налични макропруденциални мерки в Дания действат само частично срещу уязвимостите, свързани със задлъжнялостта на домакинствата в средносрочен план. Поради това са необходими още действия на политиката, за да се преодолеят тези уязвимости, които могат да бъдат източник на системен риск. С предложените в настоящата препоръка мерки се цели да се допълнят съществуващите макропруденциални мерки в Дания. Предвид това, че до известна степен уязвимостите са предизвикани от структурни фактори, които надхвърлят макропруденциалната политика, са необходими и други политики, които да допълнят и подпомогнат настоящите макропруденциални мерки,с цел да се отстранят по-ефикасно и по-ефективно факторите, които допринасят за натрупването на системни рискове на пазара на жилищни недвижими имоти в Дания, без да възникват прекомерни разходи за датската реална икономика и финансова система.

                  (15)

                  Целта на настоящата препоръка е да препоръча: а) активирането на допълнителни капиталови мерки или затягането на съществуващите, за да се осигури устойчивостта на банковия сектор срещу средносрочните уязвимости, установени в Дания; б) наблюдението на уязвимостите и активирането на допълнителни базирани на кредитополучателя мерки или затягането на съществуващите, ако растежът на цените на жилищата и растежът на кредитите се ускорят в средносрочен план. Целта на настоящата препоръка е и да подчертае необходимостта от по-широки действия на политиката, чиято цел е да се ограничат факторите, които създават условия за растящата задлъжнялост на домакинствата или я стимулират.

                  (16)

                  Настоящата препоръка не засяга правомощията на централните банки в Съюза при провеждането на паричната им политика.

                  (17)

                  Препоръките на ЕССР се публикуват, след като Генералният съвет информира Съвета на Европейския съюз за намерението си да направи това и му предостави възможност да реагира и след като адресатите са информирани за намерението препоръките да бъдат публикуват,

            ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
      РАЗДЕЛ 1

         ПРЕПОРЪКИ

         Препоръка A – Активиране или затягане на капиталовите мерки

      На макропруденциалния орган, определения орган или компетентния орган в Дания — съгласно приложимото — се препоръчва да осигури, чрез активирането на допълнителни капиталови мерки или затягането на съществуващите такива, устойчивостта на кредитните институции, лицензирани в Дания, в условията на евентуалното материализиране на системен риск, свързан с жилищните недвижими имоти, което би могло да доведе до преки и непреки кредитни загуби, които произтичат от ипотечните кредити или възникват като последица от намаляването на потреблението на домакинствата с жилищни кредити.

         Препоръка Б – Наблюдение на уязвимостите и активиране или затягане на базираните на кредитополучателя мерки

                  1.

                  На датските национални органи, които извършват наблюдение на системните рискове, се препоръчва отблизо да наблюдават уязвимостите, свързани със задлъжнялостта на домакинствата, прекомерното завишаване на цените на жилищата и стандартите за отпускане на нови ипотечни креди в средносрочен план, включително като:

                              а)

                              оценяват – като използват данни на ниво кредит за новите ипотечни кредити – способността на кредитополучателите, които вземат нови ипотечни кредити, да устоят на неблагоприятните икономически или финансови условия или на неблагоприятните промени на пазара на жилищни недвижими имоти; и

                              б)

                              оценяват устойчивостта на цените на жилищата и потенциала за намаляването им в случай на неблагоприятни икономически или финансови условия.

                  2.

                  С цел да се предотврати прекомерното натрупване на кредитен риск, на датския орган, компетентен да активира базирани на кредитополучателя мерки, се препоръчва да активира допълнителни базирани на кредитополучателя мерки или да затегне съществуващите, ако резултатите от наблюдението съгласно подпрепоръка Б, параграф 1, буква а) съдържат доказателства, че значителен и растящ дял на кредитополучателите, които вземат нови ипотечни кредити, не биха могли да обслужват дълга си или да поддържат потреблението в неблагоприятни икономически или финансови условия или след неблагоприятни промени на пазара на жилищни недвижими имоти.

                  3.

                  На Дания се препоръчва да увеличи правно обвързващото изискване за минимален размер на авансовото плащане, ако резултатите от наблюдението съгласно параграф 1, буква б) съдържат доказателства, че прекомерното завишаване на цените на жилищата е нараснало, за да осигури, че обезпечението за новите ипотечни кредити е достатъчно, за да покрие кредитните загуби, които съответстват на евентуалното намаление на цените на жилищата при неблагоприятни икономически или финансови условия и на прогнозираното намаление на цените на жилищата в случай на отрицателен сценарий.

         Препоръка В – Структурни промени, свързани с ипотечните кредити и сектора на жилищните недвижими имоти

      На Дания се препоръчва да преразгледа политиките си с цел да ограничи структурните фактори, които предизвикват установените в Дания уязвимости като източник на системен риск, тъй като те създават стимули домакинствата да се обременяват с прекомерен ипотечен дълг или причиняват прекомерен растеж на цените на жилищата и на ипотечния дълг.
      РАЗДЕЛ 2

         ИЗПЪЛНЕНИЕ

      1.   Определения

      За целите на настоящата препоръка се прилагат следните определения:

                  а)

                  „базирани на кредитополучателя мерки“ означава макропруденциални мерки, насочени към кредитополучателите;

                  б)

                  „пряк контрол“ означава действителна и ефективна способност за налагане и промяна, когато е необходимо за постигането на основна или междинна цел, на макропруденциални мерки, приложими спрямо финансовите институции, които попадат в обхвата на действие на съответния макропруденциален орган;

                  в)

                  „правомощия за приемане на препоръки“ означава способността да се насочва посредством препоръки прилагането на макропруденциални инструменти, когато е необходимо за постигането на основна или междинна цел;

                  г)

                  „съотношение дълг/доход“ (Дг/Дх) е общият дълг на кредитополучателя в момента на инициирането на кредита спрямо общия годишен разполагаем доход на кредитополучателя в момента на инициирането на кредита;

                  д)

                  „съотношение кредит/стойност на недвижимия имот“ (Кр/Ст) е сборът от всички кредити или кредитни траншове, обезпечени от кредитополучателя с недвижимия имот в момента на инициирането на кредита, спрямо стойността на имота в момента на инициирането на кредита;

                  е)

                  „средносрочен план“ означава в рамките на тригодишен хоризонт;

                  ж)

                  „макропруденциален орган“ означава национален макропруденциален орган с целите, правния режим, правомощията, изискванията за отчетност и другите характеристики, изложени в Препоръка ЕССР/2011/3 (8);

                  з)

                  „обслужване на дълга“ означава комбинираното погасяване на лихвата и главницата по общия дълг на кредитополучателя през определен период от време (обикновено една година);

                  и)

                  „съотношение обслужване на дълга/доход“ (ОДг/Дх) означава общото годишно обслужване на дълга спрямо общия годишен разполагаем доход на кредитополучателя в момента на инициирането на кредита;

                  й)

                  „срок до падежа“ означава срокът на договора за жилищен ипотечен кредит, изразен в години, в момента на инициирането на кредита.

            2.   Критерии за изпълнение

      1.   По отношение на изпълнението на настоящата препоръка се прилагат следните критерии:

                  а)

                  следва да се обърне дължимото внимание на принципа на пропорционалност, като се вземат предвид целта и съдържанието на препоръки А, Б и В;

                  б)

                  когато съгласно препоръка А се активират допълнителните капиталови мерки или се затегнат съществуващите, при калибрирането и постепенното им въвеждане следва да се вземат предвид позицията на Дания в икономическите и финансовите цикли, както и евентуалните последици във връзка с разходите и ползите;

                  в)

                  когато съгласно препоръка Б се активират допълнителните базирани на кредитополучателя мерки или се затегнат съществуващите, при калибрирането и постепенното им въвеждане следва да се вземат предвид позицията на Дания в икономическите и финансовите цикли, както и евентуалните последици във връзка с разходите и ползите;

                  г)

                  когато съгласно препоръка Б се увеличи изискването за минимален размер на авансовото плащане, при калибрирането и постепенното въвеждане на тази мярка следва да се вземат предвид позицията на Дания в икономическите и финансовите цикли, както и евентуалните последици във връзка с разходите и ползите;

                  д)

                  във връзка с препоръка В, когато се правят промени в провежданата политика, при постепенното въвеждане на тези мерки следва да се вземе предвид позицията на Дания в икономическите и финансовите цикли, така че тези мерки да не увеличават или задействат материализирането на натрупаните уязвимости в сектора на жилищните недвижими имоти в Дания;

                  е)

                  специалните критерии за спазването на препоръки А, Б и В са изложени в приложение I.

            2.   От адресатите на настоящата препоръка се изисква да докладват на ЕССР и на Съвета за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, или да предоставят подходяща обосновка в случай на бездействие. Докладите следва да съдържат като минимум:

                  а)

                  информация относно същността и срока на предприетите действия;

                  б)

                  оценка на уязвимостите, свързани със задлъжнялостта на домакинствата, прекомерното завишаване на цените на жилищата и стандартите за отпускане на нови ипотечни кредити, включително разпределението на новите ипотечни кредити според съотношенията Кр/Ст, Дг/Дх, ОДг/Дх, сроковете до падежа и амортизационните профили, като съотношенията се изчисляват съгласно приложение IV към Препоръка ЕССР/2016/14 на Европейския съвет за системен риск (9), заедно с изпълнението на предприетите действия, като се вземат предвид целите на настоящата препоръка;

                  в)

                  подробна обосновка за случаите на бездействие или отклонение от настоящата препоръка, включително забавянията.

            3.   Срок за последващи действия

      От адресатите на настоящата препоръка се изисква да докладват на ЕССР и на Съвета за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, или да предоставят подходяща обосновка в случай на бездействие, в посочените по-долу срокове:

                  а)

                     Препоръка A

                  До 31 октомври 2020 г., а след това ежегодно до 31 октомври 2022 г., от адресатите на препоръка А се изисква да представят на ЕССР и на Съвета доклад за предприетите действия във връзка с изпълнението на капиталовите мерки. Ако повече от един орган отговаря за предприемането на действия за преодоляването на установените уязвимости, следва да се представи един съвместен доклад.

                  б)

                     Препоръка Б

                  До 31 октомври 2020 г., а след това ежегодно до 31 октомври 2022 г., от адресатите на препоръка Б се изисква да представят на ЕССР и на Съвета доклад за наблюдението на уязвимостите, свързани със задлъжнялостта на домакинствата и предприетите действия за преодоляването на тези уязвимости. Ако повече от един орган отговаря за предприемането на действия за преодоляването на установените уязвимости, следва да се представи един съвместен доклад.

                  в)

                     Препоръка В

                  До 31 октомври 2022 г. от адресатите на препоръка В се изисква да представят на ЕССР и на Съвета доклад за изпълнението на препоръка В. Ако повече от един орган отговаря за предприемането на действия за преодоляването на установените уязвимости, следва да се представи един съвместен доклад.

            4.   Наблюдение и оценка

                  1.

                  Секретариатът на ЕССР:

                              а)

                              подпомага адресатите, като осигурява координацията на процеса на докладване, предоставянето съответните образци и когато е необходимо, определя процедурата и срока за последващи действия;

                              б)

                              проверява последващите действия на адресатите, подпомага ги при поискване от тяхна страна и представя докладите за последващите действия на Генералния съвет. Сроковете за започването на оценките са следните:

                                          i)

                                          до 31 декември 2020 г. във връзка с изпълнението на препоръки А и Б;

                                          ii)

                                          до 31 декември 2021 г. във връзка с изпълнението на препоръки А и Б; и

                                          iii)

                                          до 31 декември 2022 г. във връзка с изпълнението на препоръки А, Б и В.

                  2.

                  Генералният съвет извършва оценка на действията и обосновките, представени от адресатите в докладите им, и ако е уместно, може да реши, че настоящата препоръка не е спазена и че адресатът не е предоставил подходяща обосновка за бездействието си.

         Съставено във Франкфурт на Майн на 27 юни 2019 година.

               Ръководител на секретариата на ЕССР,

               от името на Генералния съвет на ЕССР

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 1.

         (2)  Препоръка ЕССР/2013/1 на Европейския съвет за системен риск от 4 април 2013 г. относно междинните цели и инструментите на макропруденциалната политика (ОВ C 170, 15.6.2013 г., стр. 1).

         (3)  Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 338).

         (4)  Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 1).

         (5)  Вж. публикацията „Уязвимостите в сектора на жилищните недвижими имоти в ЕС“, ЕССР, ноември 2016 г., достъпна на уебсайта на ЕССР www.esrb.europa.eu.

         (6)  Предупреждение ЕССР/2016/07 на Европейския съвет за системен риск от 22 септември 2016 г. относно средносрочните уязвимости в сектора на жилищните недвижими имоти в Дания (ОВ C 31, 31.1.2017 г., стр. 47).

         (7)  Вж. публикацията „Уязвимостите в сектора на жилищните недвижими имоти в ЕИП“, ЕССР, 2019 г., достъпна на уебсайта на ЕССР www.esrb.europa.eu.

         (8)  Препоръка ЕССР/2011/3 на Европейския съвет за системен риск от 22 декември 2011 г. относно макропруденциалния мандат на националните органи (ОВ C 41, 14.2.2012 г., стр. 1).

         (9)  Препоръка ЕССР/2016/14 на Европейския съвет за системен риск от 31 октомври 2016 г. относно запълването на празноти в данните за недвижимите имоти (ОВ C 31, 31.1.2017 г., стр. 1).

         ПРИЛОЖЕНИЕ I

            КРИТЕРИИ ЗА СПАЗВАНЕ НА ПРЕПОРЪКИТЕ

            Препоръка A – Активиране или затягане на капиталовите мерки

         За спазването на препоръка А се прилагат следните критерии:

                     1.

                     Преди активирането на допълнителни капиталови мерки или затягането на съществуващите капиталови мерки следва да се направи оценка на позицията на Дания в икономическите и финансовите цикли, за да се определи дали активирането на мерките е уместно.

                     2.

                     След активирането на капиталовите мерки, може да е необходимо затягането им или активирането на допълнителни макропруденциални мерки, за да се преодолеят установените в Дания уязвимости; това ще зависи от избора на капиталовите мерки, които са активирани, от първоначалното калибриране на активираните мерки и от резултатите от оценката на уязвимостите.

            Препоръка Б – Наблюдение на уязвимостите и активиране или затягане на базираните на кредитополучателя мерки

         За спазването на препоръка Б се прилагат следните критерии:

                     1.

                     Преди активирането на допълнителните базирани на кредитополучателя мерки или затягането на съществуващите базирани на кредитополучателя мерки следва да се направи оценка на позицията на Дания в икономическите и финансовите цикли, за да се определи дали активирането или затягането на мерките е уместно.

                     2.

                     Преди увеличението на действащото изискване за минималния размер на авансовото плащане следва да се направи оценка на позицията на Дания в икономическите и финансовите цикли, за да се определи подходящото калибриране и постепенно въвеждане на мярката.

            Препоръка В – Структурни промени, свързани с ипотечните кредити и сектора на жилищните недвижими имоти

         За спазването на препоръка В се прилагат следните критерии:
         Когато се формулират вариантите на политиката и преди прилагането на промените на политиката, следва да се направи оценка на въздействието на предложените мерки, като се взема предвид позицията на Дания в икономическите и финансовите цикли, за да се осигури, че тези мерки не засилват или задействат материализирането на натрупаните уязвимости в сектора на жилищните недвижими имоти в Дания.