				|

		52011SC0819

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of the Czech Republicand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of the Czech Republic, 2011-2014

			   	Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
Националната
програма за
реформи на
Чешката
република за
2011 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета
относно
актуализираната
Програма за
конвергенция
на Чешката
република за
периода 2011—2014 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
Като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическата
политика[1], и
по-специално
член 9,
параграф 3 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[2],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището на
Комитета по
заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)
На 26 март
2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на
Европейската
комисия да се
започне
изпълнението
на нова
стратегия за
работни места
и растеж —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на икономическата
политика,
която ще бъде
съсредоточена
върху
ключовите
области, в
които е необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
за устойчив
растеж и конкурентоспособността
на Европа.
(2)
На 13 юли
2010 г. Съветът
прие
препоръка
относно
общите
насоки за
икономическата
политика на
държавите-членки
и на Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на
21 октомври
2010 г. прие
решение относно
насоките за
политиката
на държавите-членки
по заетостта[3], като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите-членки
бяха
призовани да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националните
си
икономически
политики и
политики по
заетостта.
(3)
На 12 януари
2011 г.
Комисията
прие първия
годишен обзор
на растежа, с
което
постави
началото на
нов цикъл на
икономическото
управление в
ЕС и на
първия
европейски
семестър за
предварителна
интегрирана
координация
на политиката
съгласно
стратегията
„Европа 2020“.
(4)
На 25 март
2011 г.
Европейският
съвет
утвърди приоритетите
за
фискалната
консолидация
и
структурната
реформа (в
съответствие
със
заключенията
на Съвета от
15 февруари и
7 март 2011 г. и
въз основа на
годишния
обзор на растежа,
изготвен от
Комисията). Той
подчерта
необходимостта
да се даде
приоритет на
възстановяването
на стабилността
на бюджетите
и фискалната
устойчивост,
намаляването
на
безработицата
чрез реформи
на пазара на
труда и
полагането
на нови
усилия за
повишаване
на растежа.
Европейският
съвет поиска
от
държавите-членки
да превърнат тези
приоритети в
конкретни
мерки, които
да бъдат
включени в
техните
програми за
стабилност
или в
програмите
за
конвергенция
и в
националните
програми за
реформи.
(5)
На
29 април 2011 г.
Чешката
република
представи
своята
Национална
програма за
реформа за
2011 г., а на 5 май
2011 г. —
актуализираната
Програма за конвергенция
за
периода 2011—2014 г.
Двете програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат отчетени
взаимовръзките
между тях.
(6)
Световната
финансова
криза, която
засегна
Чешката
република
поради
високата
търговска
отвореност
на нейната
икономика,
имаше тежки
последствия
за растежа на
БВП и
безработицата
в страната. В
резултат на
спада на
износа и
местните
инвестиции реалният
БВП намаля с
4,1 % през 2009 г.
Процентът на
безработица
нарасна
значително
от 4,4 % през 2008 г.
на 7,3 % през 2010 г.,
докато
равнището на
заетост
спадна с
2 процентни
пункта между
2008 г. и 2010 г. Все
пак високата
степен на
обвързаност
със
световната
търговия и
бързото възстановяване
на основните
търговски
партньори на
Чешката република
допринесоха
за бързия
растеж на реалния
БВП до 2,3 % през
2010 г. и ще
продължат да
поддържат
умереното
възстановяване.
(7)
Въз
основа на
оценката на
актуализираната
програма за
конвергенция
в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета
становището
на Съвета е,
че
макроикономическите
предположения
в основата на
бюджетните
прогнози на
програмата
са
реалистични
за първите
две години от
нея и
изглеждат
твърде
оптимистични
за периода
след това.
Програмата
се основа на
предвиждания
за по-нисък
растеж през
2012 г. в
сравнение с
прогнозата
на службите на
Комисията от
пролетта на 2011
г., главно в
резултат на
по-нататъшното
значително
намаление на
реалните
разходи за
публично
потребление,
което не бе
отчетено в
прогнозата
на тези
служби,
предвиждаща
запазване на
непроменена
политика за
2012 г. В програмата
се предвижда
дефицитът по
консолидирания
държавен
бюджет да
бъде сведен
под 3 % от БВП
през 2013 г. и да
достигне до
1,9 % от БВП през
2014 г.
Планираната
консолидация
се базира
основно на
ограничаване
на разходите.
Предложените
мерки са като
цяло достатъчни
за постигане
на целта до
2013 г., както бе
препоръчано
от Съвета, но
съществуват
рискове за
действителните
бюджетни резултати
на
представените
в програмата
мерки. Освен
това
изглежда, че
за
постигането
на целите
през
последните
години от
програмния
период се
разчита
главно на
благоприятни
циклични
условия и
допълнително
повишаване
на
ефективността
на
публичната
администрация,
което може да
става все
по-трудно.
Предвижда се
средносрочната
бюджетна цел
да бъде
постигната
извън
рамките на
програмния
период.
Средногодишната
фискална консолидация
за
периода 2011—2013 г.
е под 1 % от БВП,
както бе
препоръчано
от Съвета в
рамките на процедурата
при
прекомерен
дефицит от 2 декември
2009 г.
(8)
В
програмата
се поставя
ясна
стратегическа
цел за
намаляване
на дефицита
на публичните
финанси под
3 % от БВП до 2013 г.
Предизвикателството
ще бъде да се
гарантира, че
мерките в
подкрепа на
плана за
намаляване
на дефицита
през 2011—2013 г. и
през
последващите
години няма
да застрашат
дългосрочния
растеж и ще
запазят равнището
на разходите
за
образование
и научноизследователска
и развойна
дейност, както
и че ще
осигурят
подходящ
буфер за нарасналите
вследствие
на
демографското
развитие разходи.

(9)
Стратегията
за бюджетна
консолидация
включва
мерки, които
влияят на
приходите от
ДДС: планира
се по-ниската
ставка на ДДС
да нарасне
през 2012 г. и 2013 г.,
а по-високата
— да намалее
през 2013 г.
Правителството
възнамерява
също така да
увеличи броя
на
дружествата,
които от 2013 г.
ще са
задължени да
представят
декларации
по ДДС.
Според програмата
тези промени
следва да
доведат до
увеличаване
на данъчните
постъпления в
размер на 0,7 %
от БВП през
2012 г. и с още 0,1 %
от БВП през
2013 г. Също така
изглежда, че
съществува
допълнителен
капацитет за
увеличаване
на приходите
от непреки
данъци,
възлизащо
през 2010 г. на
около 11,8 % от БВП
спрямо
средното
равнище за ЕС
от 13,4 %, с което
ще се облекчи
данъчното
облагане на
трудовите
доходи. Освен
това се очаква
разликата
между
теоретичните
и действителните
задължения
по ДДС да
бъде значително
над средното
равнище за
ЕС, което потвърждава
необходимостта
от мерки,
насочени към
по-стриктно
спазване на
данъчното
законодателство.
(10)
Предвид
прогнозите,
според които
въздействието
на
застаряването
на населението
върху
бюджета ще
бъде
значително над
средното за
ЕС, реформата
на
пенсионната
система се
очертава
като важен
въпрос. Правителството
представи
два пакета от
предложения.
Не по-късно
от септември
2011 г. се очаква
получаването
на
парламентарно
одобрение за
първия пакет,
насочен към
разходнопокривната
обществена
пенсионна
схема, която
от 2009 г. е в
дефицит.
Наред с
другите
мерки пакетът
включва
повишаване
на законоустановената
пенсионна
възраст,
която през 2041 г.
ще бъде
унифицирана
на 67 години
както за мъжете,
така и за
жените. Този
пакет от
мерки за
реформиране
на
параметрите
донякъде представлява
стъпка към
преодоляване
на проблема,
свързан с
фискалната
устойчивост,
но той може
би няма да
бъде
достатъчен
за преодоляване
на
трудностите,
произтичащи от
застаряването
на
населението.
Вторият пакет
мерки, който
все още не е
официално одобрен
от
правителството,
вероятно ще
включва
въвеждането
на втори
доброволен
частен стълб
през 2013 г.,
целящ
увеличаване
на диверсификацията
при
пенсионните
доходи и повишаване
на тяхната
бъдеща
целесъобразност
чрез
насърчаване
на частните
спестявания.
Въпреки това
предложената
структура на
този стълб не
създава
особени
стимули за присъединяване
към схемата и
може на практика
да допринесе
за
споменатото
дългосрочно
напрежение.
За да се
гарантира
ефикасността
на системата
е необходимо
също така
оперативните
разходи на
тези
пенсионни
фондове да бъдат
внимателно
анализирани
и поддържани
на възможно
най-ниско
равнище.
(11)
Пазарът
на труда се счита
за умерено
гъвкав, като
преди световната
финансова
криза не бяха
установени значителни
нарушения в
неговото
функциониране.
Открояват се
обаче някои
структурни
слабости.
Един от основните
проблеми е
свързан със
сериозните
затруднения,
които жените
с деца срещат
при
реинтегрирането
си на пазара
на труда след
отпуск по
майчинство.
Въпросът е
важен и поради
по-широкото
си
въздействие
върху икономиката
като цяло: в
страната са
регистрирани
по-дълги
периоди на
липса на
трудова заетост,
по-големи
отклонения
между заетостта
при жените и
мъжете и
най-високата
разлика при
заплащането
между
половете
сред всички
държави-членки.
Въпреки
усилията на
правителството
да
предостави
по-голям
избор на родителите
при
определяне
на
продължителността
на
родителския
отпуск,
своевременното
завръщане на
работа
продължава
да бъде
трудно. Една
от
вероятните
причини за този
проблем е
липсата на
желание от
страна на
дружествата
да осигурят
възможности
за работа на
непълно
работно
време, които
често се използват
от
служителите
с малки деца
в останалите
държави-членки,
като друга
такава причина
е
ограниченият
избор на
достъпни детски
заведения,
особено за
деца до
тригодишна възраст.

(12)
Макар
общото
равнище на
безработицата
да остава
значително
под средното
за ЕС, има увеличение
на
дългосрочната
безработица, най-вече
сред хората
на възраст
между 20 и 29 години.
Лицата с
ниско ниво на
образование
и с ниски
доходи се
сблъскват
със значителни
трудности
при
намирането
на работа.
Високото
равнище на
дългосрочна
безработица
съответства
на
нискобюджетната
и
относително
нискомащабна
активна политика
на пазара на
труда, както
и на ниското
участие в
редовните
мерки за
активизиране.

(13)
Случаите
на
неефективност
в публичната
администрация,
които влияят
отрицателно
върху бизнес
средата,
могат да
бъдат отстранени
чрез
цялостно
прилагане на
съществуващите
стратегии.
Правителството
въведе програма
за по-добро
регулиране
през 2007 г. и
стратегия за
борба с
корупцията
за периода
2011—2012 г. В тях са
оповестени
мерки, които
са важни за
подобряване
на
качеството
на чешката
правна и
регулаторна
рамка, която
според
международните
проучвания
изостава от
средното равнище
в ЕС, както и
за укрепване
на доверието
на бизнеса.
Едно от
предизвикателствата
е да се
постигне
стабилизиране
на публичната
администрация,
чиято
ефективност
е затруднена
от честите и
широкообхватни
мерки за
реорганизация.
С оглед на
това е важно
да бъде приет
неколкократно
отлаганият
Закон за
държавните
служители.
Правителството
прие
неотдавна
мерки за
увеличаване
на прозрачността
при
процедурата
за обществени
поръчки. Един
от
елементите
на регулаторната
рамка — а
именно
специфичният
вид дружествени
дялове,
позволяващи
напълно
анонимно прехвърляне
на активи — е
силно
изложен на
риск, поради
което трябва
да му се
обърне
специално
внимание.
(14)
Прогнозите
сочат, че
кризата е
оказала отрицателно
въздействие
върху
потенциалния
растеж. Важно
е да се
предприемат
мерки за
подобряване
на човешкия
капитал,
което
въпреки
високия дял
на записаните
в
университети
млади хора е
възпрепятствано
от
недостатъчното
качеството
на тяхното
обучение —
доказателство
за това е фактът,
че висшите
училища в
Чехия
продължават
да заемат
крайните
позиции в
съответните
международни
проучвания. Нещо
повече — в
класацията
по разходи за
един учащ,
измерени в
съпоставими
цени, Чехия попада
в най-долната
четвърт сред
страните от
ЕС, като
най-силно
засегнато е
началното обучение.
В националната
програма за
реформи са
набелязани
мерки за
всички етапи
на
образованието,
а от няколко
години се
подготвя
комплексна
реформа на
висшето
образование.
Осигуряването
на
качествено и
пълноценно
висше образование
е важен
фактор за
конкурентоспособността
и новаторския
капацитет.
(15)
Комисията
направи
оценка на
програмата за
конвергенция
и
националната
програма за
реформи на
Чешката
република[4]. Тя взе
предвид не
само тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
фискална и
социално-икономическа
политика в
страната
република, но
също така и
степента, в
която те
спазват
правилата и
насоките на
ЕС предвид
необходимостта
от засилване
на цялостното
икономическо
управление
на Европейския
съюз чрез
принос на
равнище ЕС
към бъдещите
решения на
държавите-членки.
В тази връзка
Комисията
смята, че
акцентът
върху фискалната
консолидация
следва да
бъде запазен,
като в същото
време няма да
бъдат засегнати
насърчаващите
растежа
разходи.
Дългосрочната
устойчивост
на
публичните
финанси
зависи в
голяма
степен от
капацитета за
незабавно
провеждане
на
необходимата
пенсионна реформа.
Особено
важно е да се
повиши участието
на пазара на
труда
(най-вече от
страна на
жените) и да
се
предоставят
възможности за
заетост на
трайно
безработните
лица. Решаващо
значение за
конкурентоспособността
имат
допълнителните
мерки за
подобряване
на
качеството
на
публичните
услуги и на
регулаторната
рамка, както
и на
качеството
на висшето
образование.
(16)
В
контекста на
настоящата
оценка и
предвид
препоръката
на Съвета по
член 126,
параграф 7 от
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз от
2 декември
2009 г. Съветът
разгледа
актуализираната
Програма за
конвергенция
на Чешката
република за
2011 г. и
становището
му[5]
е отразено
по-специално
в точки (1) и (2)
по-долу. Като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет от
25 март 2011 г.,
Съветът
разгледа
Националната
програма за
реформи на
Чешката република,
ПРЕПОРЪЧВА
на Чешката
република да
предприеме
следните
действия в
периода 2011—2012 г.:
(1)
Да
приложи
планираната
консолидация
през 2011 г. и да
предприеме
изравнителни
мерки с
постоянен
характер в
случай на
спад на
приходите
или
превишаване
на разходите.
Да приеме
планираните
в програмата
за 2012 г.
фискални
мерки и да
подпомогне
изпълнението
на целите за
2013 г. чрез
по-конкретни
мерки. Да
избегне
намаляването
на разходите
в области,
които
насърчават растежа,
и да използва
наличния
капацитет за
увеличаване
на приходите
от непреки
данъци; да
подобри
спазването
на данъчните
задължения и
да ограничи
укриването
на данъци.
(2)
Да
приложи
цялостна
пенсионна
реформа с цел
да се подобри
дългосрочната
устойчивост на
публичните
финанси и да
се гарантира
целесъобразността
на бъдещото
равнище на пенсиите. Усилията
следва да се
съсредоточат
на първо
място върху
прилагането
на
допълнителни
промени в
публичния
стълб, в т.ч.
по-бързото
увеличаване
в сравнение с
планираните
срокове на
законоустановената
пенсионна
възраст,
подкрепени
от мерки за
насърчаване
на трудовата
заетост сред
възрастните
работници, а
на второ
място — върху
разширяването
на частните
спестявания. В този
контекст следва
да се
гарантира, че
планираната
финансирана
схема ще
привлече
широко
участие при
поддържане
на прозрачни
и ниски административни
разходи.
(3)
Да
увеличи
участието на
пазара на
труда, като
намали
пречките,
пред които са
изправени
хората с
малки деца
при реинтегрирането
си на пазара
на труда, чрез
повече и
по-леснодостъпни
детски
заведения. Да
повиши
привлекателността
и достъпността
на
по-гъвкавите
форми на
организация
на труда,
като
например
работа на
непълно
работно
време.
(4)
Да
увеличи
капацитета
на обществената
служба по
заетостта, с
което да се повишат
качеството и
ефективността
на системите
за обучение,
да се подобри
съдействието
при търсене
на работа и
да се
прилагат индивидуални
услуги,
обвързващи
финансирането
за
програмите с
постигнатите
резултати. След
консултации
със
заинтересованите
страни да
въведе
индивидуални
програми за обучение
на
възрастните
работници,
младите хора,
нискоквалифицираните
лица и другите
уязвими
групи.
(5)
Да
предприеме
необходимите
мерки за подобряване
качеството
на
публичните
услуги в
области,
които са от
съществено
значение за
бизнес
средата. В
този
контекст: да
ускори
изпълнението
на
стратегията
за борба с
корупцията в
съответствие
с определените
цели, да
приеме
Закона за
държавните служители,
целящ
насърчаване
на стабилността
и
ефективността
на
публичната
администрация,
и да
преразгледа
Търговския
закон с цел
отмяна на
анонимните
дружествени
дялове.
(6)
Да
създаде
прозрачна
система за
оценка на качеството
на
академичните
институции и да
я обвърже с
тяхното
финансиране
с цел да се подобри
ефективността
на висшето
образование.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               ОВ C, стр....
[3]               Остават
валидни за
2011 г. съгласно
Решение 2011/308/ЕС
на Съвета от
19 май 2011 г.
[4]               SEC(2011) 712.
[5]               Предвидено
в член 9,
параграф 3 от
Регламент (EО)
№ 1466/97 на Съвета.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2016 година относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Нидерландия за 2016 г.

text:
               18.8.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 299/41

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2016 година
   относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Нидерландия за 2016 г.
   (2016/C 299/10)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. На 26 ноември 2015 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Нидерландия беше посочена сред държавите членки, които ще бъдат обект на задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета за икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и беше приета от Съвета на 8 март 2016 г. (3) Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Нидерландия следва да осигури пълното и навременно изпълнение на препоръката.

               (2)

               Докладът за Нидерландия за 2016 г. беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Нидерландия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., както и по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Той също включва задълбочен преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Нидерландия са налице макроикономически дисбаланси. От решаващо значение е справянето с много големия размер на дълга на домакинствата. Големите и трайни излишъци по текущата сметка, които отразяват структурните характеристики на икономиката и определянето на политиката по отношение на нефинансовите предприятия, продължават да бъдат предизвикателство, с оглед също така на странични ефекти в други държави членки от еврозоната.

               (3)

               На 28 април 2016 г. Нидерландия представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Специфичните за всяка държава препоръки бяха разгледани при планирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще се възползва от тази разпоредба в насоките относно прилагането на мерките, които обвързват ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (5)

               Спрямо Нидерландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2016 г. правителството планира постепенно подобрение в своето номинално салдо, което трябва да достигне 0,1 % от БВП през 2019 г. В същото време правителството предвижда влошаване на преизчисленото структурно салдо (5) през 2016 г., като то достигне -1,4 % от БВП, и неговото подобрение след това. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — се планира да се постигне през 2019 г. При все това, въз основа на преизчисленото структурно салдо средносрочната бюджетна цел би била вече постигната до 2018 г. Съгласно програмата за стабилност съотношението на държавния дълг към БВП се очаква да достигне 65,4 % през 2016 г. и след това постепенно да намалее до 58,9 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. за Нидерландия съществува риск от известно отклонение от изискванията по предпазните мерки през 2016 г. и през 2016 и 2017 г., взети заедно, при непроменени политики. Очаква се Нидерландия да спази преходното правило за дълга през 2016 г. и след края на преходния период да спази референтната стойност за намаляването на дълга през 2017 г. Въз основа на програмата за стабилност и като се вземе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. Съветът е на мнение, че Нидерландия ще спази в общи линии разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. При все това, ще бъдат необходими допълнителни мерки, за да се гарантира това спазване през 2016 и 2017 г.

               (6)

               Неотдавнашното нарастване на заетостта може да бъде изцяло свързано с увеличаване на броя на лицата, наети на срочни договори, и броя на самостоятелно заетите лица. Въпреки че Нидерландия е предприела мерки за решаване на този проблем, е необходим по-всеобхватен подход. Ниската степен на преминаване от временни към постоянни договори, все още създава риск от сегментиране на пазара на труда. Наблюдава се висок и растящ процент на временни договори в контекста на големи различия в разпоредбите за защита на заетостта, свързани с временните договори, от една страна, и с постоянните договори, от друга. Самостоятелно заетите лица без наети лица се по-често недостатъчно застраховани срещу инвалидност, безработица и старост, което може да окаже влияние върху устойчивостта на системата за социално осигуряване в дългосрочен план. Бяха въведени редица мерки, които намаляват различията между постоянните и временните договори. Благоприятният данъчен режим и липсата на задължения за плащане на определени социалноосигурителни вноски продължават да предоставят финансови стимули за самостоятелна заетост.

               (7)

               Едно от ключовите предизвикателства за справянето с високата задлъжнялост на домакинствата е свързано с жилищния пазар, където липсата на гъвкавост и небалансираните стимули, натрупани в продължение на десетилетия, оформят моделите на жилищното финансиране и на спестяванията в сектора. Склонността на домакинствата за ливъридж на брутния ипотечен дълг спрямо жилищното имущество до голяма степен отразява дългогодишните фискални стимули, по-специално данъчното приспадане на лихвите по ипотечните кредити. От 2012 г. насам бяха приложени поредица от мерки за частично справяне с това, но те не са били ускорени в съответствие с препоръката на Съвета от 2015 г. Развитието на добре функциониращ пазар за наем на жилища е ограничено от субсидии в други жилищни подсектори. Секторът на социалното жилищно настаняване е един от най-големите в Съюза, но разпределянето на жилищата не винаги е ефективно за хората, които наистина имат нужда от това. В сектора на социалното жилищно настаняване беше въведено по-голямо диференциране на наемите въз основа на доходите. Предприятията за жилищно настаняване ще трябва да отделят дейностите си от общ икономически интерес (т.е. социалното жилищно настаняване) от другите дейности. Като се има предвид, че някои небалансирани стимули относно обвързване на наемите с доходите по отношение пазара на социалното жилищно настаняване са били отстранени, е уместно тази част от препоръката на Съвета от 2015 г. да бъде пренасочена към наблюдение на положението. Същевременно, жилищният пазар продължава да бъде значително нарушен и продължава да поражда склонност към задлъжняване на домакинствата. Необходим е по-нататъшен напредък по тези въпроси.

               (8)

               В допълнение към нарушенията на пазара на жилища, задължителните неданъчни вноски към втория стълб на пенсионната система влияят на разполагаемия доход на домакинствата. Вторият стълб на пенсионната система показва добри резултати по отношение на качеството и адекватността на пенсиите, но има недостатъци по отношение на справедливостта между поколенията, прозрачността и устойчивостта на икономически шокове. През последните години устойчивостта на пенсионната система е засилена чрез повишаване на пенсионната възраст до 67 години до 2021 г. и обвързването ѝ със средната продължителност на живота след това. Като средно равнище пенсионните вноски намаляха, тъй като максималният процент на натрупване, освободен от данък, беше намален. Едно подходящо разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях извън приетите правила за индексирането и финансовите буфери (рамка за финансова оценка), ще помогне на домакинствата да разпределят финансовите си средства по по-благоприятстващ за растежа начин. Правителството обяви намерението си за реформа на втория пенсионен стълб в значителна степен с участието на социалните партньори, с цел да се създаде по-прозрачна и по-справедлива в актюерски аспект система.

               (9)

               Инвестициите спаднаха значително по време на икономическата криза и само частично са се възстановили. Слабостите при общоикономическите инвестиции изглежда са със силно цикличен характер. Те са движени от спад на жилищния пазар и избора на фискална консолидация. Въпреки че бариерите пред инвестициите изглеждат незначителни, ниското ниво на инвестициите в строителния сектор и в областта на енергията от възобновяеми източници е свързано с несигурността на пазара и регулаторните фактори. Въпреки подобряването на кредитните условия, рисковете за отпускане на нови заеми са увеличени при сегашните финансови условия. Държавните разходи за НИРД намаляват от 2014 г. насам, а частните разходи за НИРД остават ниски. Поради това през 2015 г. Съветът препоръча Нидерландия да пренасочи публичните разходи към подпомагане на инвестициите в НИРД и да работи по подобряване на частните разходи за НИРД. Публичните и частните разходи за НИРД са ниски в сравнение с образователното равнище, академичните постижения и икономическото развитие.

               (10)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия и го публикува в доклада за 2016 г. Тя извърши също и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и последващите мерки във връзка с препоръките, отправени към Нидерландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждане на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—3 по-долу.

               (11)

               Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (12)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръка 3 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Нидерландия да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.

               Да ограничи отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и да постигне годишна фискална корекция в размер на 0,6 % от БВП през 2017 г. Да се приоритизират публичните разходи с оглед на засилване на инвестициите в НИРД.

               2.

               Да премахне оставащите пречки пред наемането на персонал на постоянни договори и улесняване на прехода от временни към постоянни договори. Да се справи с голямото увеличение на самонаетите лица без работници и служители, включително чрез намаляване на нарушаването в данъчното облагане в полза на самостоятелната заетост, без да се излага на риск предприемачеството и чрез насърчаване на достъпа до социална закрила на самостоятелно заетите лица.

               3.

               Да приеме мерки, за да стане вторият стълб на пенсионната система по-прозрачен, по-справедливо разпределен между поколенията и по-устойчив на сътресения. Да предприеме мерки за намаляване на оставащите нарушения на жилищния пазар и склонността към задлъжняване на домакинствата, по-специално чрез намаляване на данъчното приспадане на лихвите по ипотечни кредити.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2016 година.

            За Съвета

            Председател

         P. KAŽIMÍR

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  ОВ C 96, 11.3.2016 г., стр. 1.

      (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (5)  Структурното салдо се преизчислява от Комисията въз основа на информацията в програмата за стабилност по общоприетата методика.

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Надзорния орган на ЕАСТ от 13 април 2011 година относно подхода за регулиране на цените за терминиране на фиксирана и мобилна връзка в държавите от ЕАСТ

text:
               8.11.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 340/5

         ПРЕПОРЪКА НА НАДЗОРНИЯ ОРГАН НА ЕАСТ
   от 13 април 2011 година
   относно подхода за регулиране на цените за терминиране на фиксирана и мобилна връзка в държавите от ЕАСТ (1)

   2012/C 340/04
   НАДЗОРНИЯТ ОРГАН НА ЕАСТ (2),
   като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство (3),
   като взе предвид Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд, и по-специално член 5, параграф 2, буква б) от него,
   като взе предвид акта, посочен в точка 5вл от приложение XI към Споразумението за ЕИП Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива) (4), и по-специално член 19, параграф 1 от него, адаптирано към Споразумението за ЕИП чрез протокол 1 към него,
   след консултация с Комитета за регулиране на съобщенията на ЕАСТ,
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 8, параграф 3 от Рамковата директива националните регулаторни органи (НРО) допринасят за развитието на вътрешния пазар inter alia, като сътрудничат помежду си и с Европейската комисия и/или Органа, когато е необходимо, по прозрачен начин, за да бъде гарантирано създаването/разработването/установяването на съгласувана регулаторна практика. При оценката на повече от 850 проектомерки, съобщени съгласно член 7 от Рамковата директива, бе установено обаче, че все още съществува несъгласуваност при регулирането на цените за терминиране на гласови повиквания.

               (2)

               Макар че в повечето държави от ЕИП, общо взето, е предвидена известна форма за ориентиране на цените, преобладават различия в ЕИП по отношение на мерките за контрол върху цените. В допълнение към значителното разнообразие на избраните инструменти за определяне на разходите съществуват и различни практики в прилагането на тези инструменти. Това увеличава разликата между цените на едро за терминиране, прилагани в цялото ЕИП, като тази разлика само отчасти може да се обясни с национална специфика. Групата на европейските регулатори (ГЕР), създадена с акта, посочен в точка 5ви от приложение XI към Споразумението за ЕИП (Решение 2002/627/ЕО на Комисията (5)) адаптирано към Споразумението за ЕИП чрез протокол 1 към него (6), признава това в своята Обща позиция относно симетрията на тарифите за осъществяване на фиксирана крайна връзка и симетрията на тарифите за осъществяване на мобилна крайна връзка. В редица случаи НРО също така разрешиха на по-малки оператори на фиксирани и мобилни мрежи по-високи цени за терминиране с обосновката, че тези оператори са новодошли на пазара и не са се възползвали от икономии от мащаба и/или са подложени на различаващи се условия по отношение на разходите. Тези асиметрии съществуват както вътре в държавите, така и между тях, макар постепенно да намаляват. ГЕР призна в своята обща позиция, че цените за терминиране по принцип следва да са симетрични и асиметрията изисква задоволително обосноваване.

               (3)

               Значителните отклонения в подхода за регулиране на цените за терминиране на фиксирана и мобилна връзка причиняват фундаментални нарушения в конкуренцията. Пазарите на терминиране на повикванията, т.е. осъществяването на крайната връзка (това го няма в текста, но пък ми звучи ОК, така че може би е по-добре да остане), представляват положение на двустранен достъп, при което се предполага, че и двамата свързващи се помежду си оператори ще извлекат полза от схемата, но тъй като тези оператори също така се конкурират помежду си за абонати, цените за терминиране могат да имат значителни стратегически и конкурентни последици. Когато цените за терминиране превишават ефективните разходи, това поражда прехвърляне на значителни средства между пазарите и потребителите на фиксирана и мобилна връзка. В допълнение, на пазари, където операторите притежават асиметрични пазарни дялове, това може да има за резултат значителни плащания от по-малки към по-големи конкуренти. Освен това равнището в абсолютна стойност на цените за терминиране на мобилна връзка остава високо в редица държави от ЕИП в сравнение с тези, прилагани в множество държави извън ЕИП, а също и като цяло в сравнение с цените за терминиране на фиксирана връзка, като по този начин това продължава да води до високи, макар и спадащи цени за крайните потребители. Съществува тенденция високите цени за терминиране да водят до високи цени на дребно за генериране на повиквания и съответно до по-ниска степен на използване, като по този начин се намалява благосъстоянието на потребителите.

               (4)

               Липсата досега на хармонизация в прилагането на принципите за отчитане на разходите в пазара на терминиране показва нуждата от общ подход, който да предостави по-голяма правна сигурност и подходящи стимули за потенциалните инвеститори, както и да намали регулаторното бреме върху съществуващите оператори, които понастоящем действат в няколко държави от ЕИП. Целта за съгласувано регулиране на пазарите за осъществяване на крайна връзка (досега беше терминиране) е ясна и приета от НРО, като беше изразена нееднократно от Европейската комисия и Органа в контекста на тяхната оценка на проектомерките съгласно член 7 от Рамковата директива.

               (5)

               Определени разпоредби от регулаторната рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги изискват прилагането на необходими и подходящи механизми за отчитане на разходите и на задължения за контрол върху цените, а именно членове 9, 11 и 13 във връзка със съображение 20 от акта, посочен в точка 5вй от приложение XI към Споразумението за ЕИП (Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях) (7) (Директива за достъпа), адаптирана към Споразумението за ЕИП чрез протокол 1 към него (8).

               (6)

               Актът, посочен в точка 26й от приложение XI към Споразумението за ЕИП (Препоръка № 2005/698/ЕО на Комисията от 19 септември 2005 г. относно разделяне на отчетността и осчетоводяване на разходите съгласно регулаторната рамка за електронни съобщения (9), адаптирана към Споразумението за ЕИП чрез протокол 1 към него (10), предостави рамка за съгласуваното прилагане на специфичните разпоредби, отнасящи се до осчетоводяването на разходите и разделянето на отчетността, с оглед да се подобри прозрачността на нормативните (регулаторните?) счетоводни системи, методики, одитни и отчетни процедури в полза на всички участващи страни.

               (7)

               Терминирането на гласови повиквания на едро е услугата, която е необходима за довеждане на повикванията до повиквания пост (при фиксираните мрежи) или абонат (при мобилните мрежи). Системата за таксуване в ЕИП се основава на принципа „плаща мрежата на повикващата страна“, което означава, че таксата за терминиране се определя от повикваната мрежа и се плаща от повикващата мрежа. Повикваната страна не се таксува за тази услуга и обикновено няма стимул да реагира на определената от своя мрежов доставчик цена за терминиране. В този контекст прекомерната цена е основната грижа на регулаторните органи по отношение на конкуренцията. Високите цени за терминиране в крайна сметка се възстановяват чрез по-високи такси за повиквания за крайните потребители. Като се има предвид характерният за пазарите на терминиране двупосочен достъп, допълнителните потенциални проблеми за конкуренцията включват кръстосаното субсидиране между оператори. Тези потенциални проблеми за конкуренцията са обичайни за пазарите за терминиране както на фиксирана, така и на мобилна връзка. Поради това, предвид способността на операторите, осъществяващи крайната връзка, и на стимулите за тях да повишават цените значително над разходите, ориентирането на разходите към себестойността се счита за най-подходящата намеса за справяне с този проблем в средносрочна перспектива. В съображение 20 от Директивата за достъпа се отбелязва, че методът на възстановяване на разходите следва да е съобразен с конкретните обстоятелства. Предвид специфичните характеристики на пазарите на терминиране на повикванията и свързаните с това проблеми по конкуренцията и дистрибуцията, Европейската комисия и Органът отдавна приеха, че въвеждането на общ подход, основаващ се на ефективен стандарт за разходите, и прилагането на симетрични цени за терминиране биха повишили ефикасността и устойчивата конкуренция и биха увеличили в максимална степен ползите за потребителите по отношение на офертите за цени и услуги.

               (8)

               Съгласно член 8, параграф 1 от Рамковата директива държавите от ЕИП гарантират, че при изпълнение на регулаторните задачи, определени в посочената директива и в специфичните директиви, и по-специално на онези, насочени към постигане на ефективна конкуренция, НРО отчитат в максимална степен, че е желателно регулирането да бъде технологически неутрално. В допълнение, в член 8, параграф 2 от Рамковата директива се изисква НРО да насърчават конкуренцията, като наред с другото гарантират, че всички ползватели извличат максимална полза, що се отнася до избора, цената и качеството на услугата, и няма нарушаване или ограничаване на конкуренцията. За постигане на тези цели и съгласувано прилагане във всички държави от ЕИП регулираните цени за терминиране следва да бъдат намалени възможно най-бързо до разходите на ефективен оператор.

               (9)

               В една конкурентна среда операторите се конкурират въз основа на текущите разходи и не могат да бъдат компенсирани за разходи, които са били направени поради неефективност. Следователно данните за направени в миналото разходи трябва да бъдат коригирани в данни за текущите разходи, отразяващи разходите на ефективен оператор, прилагащ съвременна технология.

               (10)

               Операторите, които са компенсирани за направените действителни разходи за терминиране, нямат особени стимули да повишават ефективността. Прилагането на модел „отдолу нагоре“ е в съответствие с концепцията за развитие на ефективна мрежа за ефективен оператор, чрез което с използване на текущите разходи се конструира технико-икономически модел на ефективна мрежа. Този модел отразява по-скоро нужното количество оборудване, а не толкова предоставяното понастоящем, и не отчита предшестващите разходи.

               (11)

               Предвид факта, че един модел „отдолу нагоре“ се основава главно на производни данни, като например мрежовите разходи се изчисляват на базата на информация от продавачите на оборудване, регулаторите може да пожелаят да съчетаят резултатите от модел „отдолу нагоре“ с резултатите от модел „отгоре надолу“ с цел да получат възможно най-стабилни резултати и да избегнат големи несъответствия в оперативните разходи, капиталовите разходи и разпределението на разходите между хипотетичен и реален оператор. С цел да се установят и намалят възможни недостатъци на модела „отдолу нагоре“, като например информационна асиметрия, НРО може да сравнят резултатите от подхода с модела „отдолу нагоре“ с тези, получени от съответен модел „отгоре надолу“, при който се използват данни, преминали през одит.

               (12)

               Разходният модел следва да се основава на избора на ефективни технологии, налични през периода от време, за който се отнася моделът, доколкото те могат да бъдат идентифицирани. Следователно при създаден днес модел „отдолу нагоре“ по принцип може да се приеме, че централната мрежа за фиксираните мрежи се основава на мрежа от следващо поколение (МСП). Моделът „отдолу нагоре“ за мобилни мрежи следва да се основава на комбинация от технологии от поколения 2 и 3, прилагани в частта за достъп до мрежата, което отразява предвижданата ситуация, докато за централната част може да се предполага, че ще се основава на МСП.

               (13)

               Като се имат предвид специфичните характеристики на пазарите на терминиране на повикванията, разходите за услугите по терминиране следва да се изчисляват въз основа на перспективните дългосрочни допълнителни разходи (ДДР). При модел ДДР всички разходи стават променливи и понеже се приема, че всички активи се подменят в дългосрочен план, определянето на таксите въз основа на ДДР позволява ефективно възстановяване на разходите. Моделите ДДР включват само тези разходи, които са предизвикани от предоставянето на определена добавка. Подходът на допълнителните разходи, при който се разпределят само ефективно направените разходи, които не биха възникнали, ако включената в добавката услуга не се предоставя вече (т.е. разходи, които могат да се избегнат), спомага за ефективно производство и потребление и свежда до минимум потенциалните нарушения на конкуренцията. Колкото по-голямо е отклонението на цените за терминиране от допълнителните разходи, толкова повече нарастват нарушенията на конкуренцията между пазарите на фиксирана и мобилна връзка и/или между операторите с асиметрични пазарни дялове и потоци на трафика. Поради това е оправдано прилагането на чист подход ДДР, при който съответната добавка е терминирането като услуга на едро и който включва само разходи, които могат да се избегнат. Подход ДДР би позволил също така възстановяване на всички фиксирани и променливи разходи (като се приема, че фиксираните разходи се превръщат в променливи в дългосрочен план), които са допълнителни за предоставянето на услуга на едро за терминиране на гласови повиквания, като по този начин би улеснил ефикасното възстановяване на разходите.

               (14)

               Разходите, които могат да се избегнат, представляват разликата между установените общи разходи в дългосрочен план на един оператор, предоставящ своята пълна гама от услуги, и установените общи разходи в дългосрочен план на този оператор, предоставящ своята пълна гама от услуги, с изключение на услугата на едро за терминиране, доставяна на трети страни (т.е. обособените разходи на оператор, който не предлага на трети страни услуга за терминиране). За да се гарантира правилно приписване на разходите, трябва да се направи разграничение между тези разходи, които са свързани с трафика, т.е. всички тези фиксирани и променливи разходи, които нарастват при увеличено ниво на трафика, и разходите, които не са свързани с трафика, т.е. всички тези разходи, които не нарастват при увеличено ниво на трафика. За определяне на разходите по предоставяното на едро терминиране, които могат да се избегнат, следва да се пренебрегнат несвързаните с трафика разходи. След това може да е уместно свързаните с трафика разходи да се припишат най-напред на други услуги (например генериране на повиквания, SMS, MMS, широколентова връзка, наети линии и т.н.), като терминирането на едро на гласови повиквания е последната услуга, която следва да се вземе предвид. Така разходите, приписани на услугата на едро за терминиране на повикванията, следва да се равняват само на допълнителните разходи, направени за предоставяне на услугата. Вследствие на това, отчитането въз основа на подхода ДДР на разходите за услуги на едро за осъществяване на крайна връзка за повиквания на пазарите на фиксирана и мобилна връзка следва да позволи възстановяване само на разходите, които биха отпаднали, ако осъществяването на крайна връзка не се предлага повече като услуга на едро на трети страни.

               (15)

               Може да се заключи, че терминирането е услуга, която поражда ползи и за повикващата, и за повикваната страна (ако повикваният няма полза, той не би приел повикването), което от своя страна предполага, че и двете страни имат участие в създаването на разходи. Използването на принципи за причинно-следствена връзка при определянето на разходно ориентирани цени предполага, че причинителят на разходите следва да поеме тези разходи. Като се отчита двустранният характер на пазарите за терминиране с причиняване на разходи от две страни, не всички съответни разходи трябва да се възстановяват чрез регулираната такса на едро за терминиране. За целите на настоящата препоръка обаче всички разходи по предоставяне на едро на услугата за терминиране, които могат да се избегнат, могат да се възстановят чрез таксата на едро, т.е. всички тези разходи нарастват вследствие на увеличение на трафика за терминиране на едро.

               (16)

               При определянето на цени за терминиране всякакво отклонение от едно-единствено равнище на ефективни разходи следва да се основава на обективни различия в разходите извън контрола на операторите. При фиксираните мрежи не са установени такива обективни различия в разходите извън контрола на операторите. При мобилните мрежи неравномерното разпределение на радиочестотния спектър може да бъде счетено за външен фактор, в резултат на който има различия в единичните разходи между мобилните оператори. Дължащи се на външни фактори различия в разходите могат да възникнат, когато разпределението на радиочестотния спектър не е извършено чрез пазарни механизми, а въз основа на последователна процедура на лицензиране. Когато разпределението на радиочестотния спектър се извършва чрез пазарен механизъм, като например търгове, или когато съществува вторичен пазар, различията в разходите, дължащи се на честотите, се определят в по-голяма степен вътрешно и е вероятно да бъдат значително намалени или премахнати.

               (17)

               Новите участници в пазара на мобилна връзка могат обаче да направят по-големи единични разходи през преходен период, преди да достигнат минималния ефективен мащаб. При такова положение НРО могат да им позволят, след като са установили, че на пазара на дребно съществуват пречки за навлизане на пазара и разрастване, да възстановят своите по-високи допълнителни разходи в сравнение с тези на моделиран оператор за преходен период до четири години след навлизане на пазара. Като се има предвид общата позиция на ГЕР, е разумно да се предвиди период от четири години за постепенно премахване на асиметриите въз основа на оценката, че на пазара на мобилна връзка може да се очаква три до четири години след навлизането в него да се постигне дял между 15 и 20 %, необходим за доближаване до нивото на минималния ефективен мащаб. Положението е различно за новите участници в пазара на фиксирана връзка, които имат възможност да постигнат ниски единични разходи, като съсредоточат своите мрежи върху маршрути с голяма плътност в отделни географски райони, и/или да наемат съответни мрежови входове от по-старите оператори.

               (18)

               Предпочитаният подход е метод на амортизация, който отразява икономическата стойност на даден актив. Ако обаче разработването на издържан икономически модел на амортизация не е осъществимо, тогава са възможни други подходи, включително линейна амортизация, анюитет и изместен анюитет (tilted annuities). Критерият за избор измежду алтернативните подходи е степента, в която те се доближават до икономическо измерване на амортизацията. Така, ако разработването на издържан икономически модел на амортизация не е осъществимо, тогава поотделно трябва да се проучи амортизационният профил на всеки един основен актив в модела „отдолу нагоре“ и следва да се избере подходът, който генерира амортизационен профил, подобен на този на икономическата амортизация.

               (19)

               По отношение на ефективния мащаб, на пазарите на фиксирана и мобилна връзка важат различни фактори. Минималният ефективен мащаб може да бъде постигнат на различни равнища в секторите на фиксирана и мобилна връзка, тъй като това зависи от приложимите към всеки от тях различни регулаторни и търговски условия.

               (20)

               Когато регулират таксите на едро за терминиране, НРО не трябва нито да пречат, нито да забраняват на оператори да преминават в бъдеще към алтернативни схеми за обмен на трафика за терминиране, стига тези схеми да са съвместими с конкурентен пазар.

               (21)

               Преходен период до 31 декември 2012 г. следва да се счита за достатъчно дълъг, за да позволи на НРО да въведат модела за разходите, а на операторите — да адаптират съответно своите бизнес планове, докато, от друга страна, се признава спешната нужда да се гарантира, че потребителите извличат максимални ползи от основаващи се на ефективните разходи цени за терминиране.

               (22)

               За НРО с ограничени ресурси по изключение може да е необходим допълнителен преходен период за подготовка на препоръчания модел за разходите. При такива обстоятелства, ако един НРО е в състояние да демонстрира, че методика (например бенчмаркинг), различаваща се от основаващ се на текущите разходи модел ДДР, дава резултати, които са съвместими с настоящата препоръка, и генерира ефективни резултати, съвместими с тези в конкурентен пазар, той може да разгледа възможността за определяне на временни цени, основаващи се на алтернативен подход, до 1 юли 2014 г. Когато за НРО с ограничени ресурси обективно би било прекомерно да се прилага препоръчаната методика за разходите след тази дата, тези НРО могат да продължат да прилагат алтернативна методика до датата на преразглеждане на настоящата препоръка, ако органът, създаден за сътрудничество между НРО и Европейската комисия и Органа, включително неговите съответни работни групи, не предостави достатъчно практическа подкрепа и насоки за преодоляване на това ресурсно ограничение, и по-специално за справяне с разходите по прилагане на препоръчаната методика. Такъв резултат от алтернативни методики следва да не превишава средната стойност на цените за терминиране, определени от НРО, прилагащи препоръчаната методика за разходите.

               (23)

               Настоящата препоръка беше предмет на консултация с Комитета по регулиране на съобщенията на ЕАСТ, който даде своето становище по нея,

         С НАСТОЯЩОТО ПРЕПОРЪЧВА:

               1.

               Когато в съответствие с член 13 от Директивата за достъпа на операторите се налагат задължения за контрол върху цените и отчетност на разходите, определени от националните регулаторни органи (НРО) като притежаващи значителна пазарна сила на пазарите на едро за терминиране на гласови повиквания по отделни обществени телефонни мрежи (наричани по-долу „пазари за терминиране на фиксирана и мобилна връзка“) в резултат на пазарен анализ, извършен в съответствие с член 16 от Рамковата директива, НРО следва да определят цени за терминиране въз основа на разходите, направени от ефективен оператор. Това означава, че те биха били и симетрични. При извършването на това НРО следва да действат по начина, посочен по-долу.

               2.

               Препоръчва се оценката на ефективните разходи да се основава на текущите разходи и на използването на подход „отдолу нагоре“ за моделиране, използващ дългосрочните допълнителни разходи (ДДР) като съответна методика за отчитане на разходите.

               3.

               НРО могат да сравнят резултатите от подхода по модела „отдолу нагоре“ с тези от модела „отгоре надолу“, при който се използват данни, преминали през одит, с оглед да се провери и подобри качеството на резултатите, и могат да направят съответни корекции.

               4.

               Разходният модел следва да се основава на ефективни технологии, които да са на разположение през периода от време, за който се отнася моделът. Поради това централната част и на фиксираните, и на мобилните мрежи може по принцип да се основава на мрежа от следващо поколение (МСП). Частта за достъп до мобилни мрежи следва да се основава също така на комбинация от телефония от поколения 2 и 3.

               5.

               Различните категории разходи, които се разглеждат тук, се определят, както следва:

                           а)

                           „допълнителни разходи“ са тези разходи, които могат да се избегнат, ако специфична добавка не се предлага повече (известни също като разходи, които могат да се избегнат);

                           б)

                           „свързани с трафика разходи“ са всички тези фиксирани и променливи разходи, които нарастват при увеличено ниво на трафика.

               6.

               В рамките на модела ДДР съответната добавка следва да се определи като услугата за терминиране на гласови повиквания, предоставяна на едро на трети страни. Това означава, че при оценката на допълнителните разходи НРО следва да установят разликата между общите дългосрочни разходи на един оператор, предоставящ своята пълна гама от услуги, и общите дългосрочни разходи на този оператор при отсъствието на услугата за терминиране, предоставяна на едро на трети страни. Трябва да се направи разграничение между разходи, свързани с трафика, и несвързани с трафика разходи, като последните следва да се пренебрегнат при изчисляване на цени на едро за терминиране. Препоръчваният подход за установяване на съответните допълнителни разходи се състои в това, най-напред да се определят свързаните с трафика разходи, дължащи се на услуги, различаващи се от осъществяването на едро на крайна връзка за гласови повиквания, и едва накрая само оставащите разходи, свързани с трафика, да се припишат на услугата на едро за терминиране на гласови повиквания. Това означава, че на регулираните услуги за терминиране на гласови повиквания следва да се припишат само тези разходи, които биха били избегнати, ако услугата на едро за терминиране на гласови повиквания не се предоставя повече на трети страни. Принципите за изчисляване на добавката за услугата на едро за терминиране на гласови повиквания, съответно във фиксирани и мобилни мрежи за терминиране, са доразвити в приложението.

               7.

               Препоръчваният подход за амортизация на активите е икономическата амортизация, когато е осъществимо.

               8.

               Когато се взема решение относно подходящия мащаб за ефективност на моделирания оператор, НРО следва да се съобразяват с принципите на определяне на подходящия мащаб за ефективност в мрежи за терминиране на фиксирана и мобилна връзка, както е посочено в приложението.

               9.

               Всяко определяне на равнища на ефективни разходи, което се отклонява от горепосочените принципи, следва да бъде оправдано от обективни различия в разходите, които са извън контрола на съответните оператори. Такива обективни различия в разходите могат да възникнат на пазарите за терминиране на мобилна връзка поради неравномерно разпределение на радиочестотния спектър. Доколкото в разходния модел е включен допълнителен радиочестотен спектър, необходим за предоставяне на едро на терминиране, НРО следва редовно да преразглеждат всякакви обективни различия в разходите, като inter alia вземат под внимание дали в перспектива има вероятност да бъде предоставен допълнителен радиочестотен спектър чрез пазарни процедури за прехвърляне или дали този недостатък по отношение на разходите намалява с течение на времето с увеличаване на обемите на по-късните участници.

               10.

               Ако може да се докаже, че нов участник на пазара на мобилна връзка, действащ под минималния ефективен мащаб, прави по-големи единични разходи, отколкото моделирания оператор, НРО може да позволят, след като са установили, че на пазара на дребно съществуват пречки за навлизане на пазара и разрастване, тези по-големи разходи да бъдат възстановени през преходен период посредством регулирани цени за терминиране. Такъв период следва да не превишава четири години от навлизането на пазара.

               11.

               Настоящата препоръка не засяга предишни регулаторни решения, взети от НРО по отношение на повдигнатите тук въпроси. Независимо от това НРО следва да гарантират, че към 31 декември 2012 г. цените за терминиране се прилагат на симетрично равнище съобразно ефективните разходи в зависимост от обективните различия в разходите, установени в съответствие с точки 9 и 10.

               12.

               При изключителни обстоятелства, когато един НРО, по-специално поради ограничени ресурси, не е в състояние своевременно да финализира препоръчания модел за разходите, а може да демонстрира, че методика, различаваща се от основаващ се на текущите разходи модел ДДР, дава резултати, които са съвместими с настоящата препоръка, и генерира ефективни резултати, съвместими с тези в конкурентен пазар, той може да обмисли определянето на временни цени до 1 юли 2014 г., основаващи се на алтернативен подход. Когато за НРО с ограничени ресурси обективно би било прекомерно да прилагат след тази дата препоръчаната методика за разходите, тези НРО могат да продължат да прилагат алтернативна методика до датата за преразглеждане на настоящата препоръка, ако органът, създаден за сътрудничество между НРО и Европейската комисия и Органа, включително неговите съответни работни групи, не предостави достатъчно практическа подкрепа и насоки за преодоляване на това ресурсно ограничение, и по-специално за справяне с разходите по прилагане на препоръчаната методика. Такъв резултат от алтернативни методики следва да не превишава средната стойност на цените за терминиране, определени от НРО, прилагащи препоръчаната методика за разходите.

               13.

               Настоящата препоръка ще бъде преразгледана в съответствие с бъдещи промени в Препоръка 2009/396/ЕО на Европейската комисия относно подхода за регулиране на цените за терминиране на фиксирана и мобилна връзка в ЕС.

               14.

               Адресати на настоящата препоръка са държавите от ЕАСТ.

      Съставено в Брюксел на 13 април 2011 година.

            За Надзорния орган на ЕАСТ

         Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

            Изпълняващ длъжността председател

         Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

            Член на колегията

      (1)  Съответства на Препоръка 2009/396/ЕО на Европейската комисия от 7 май 2009 г. относно подхода за регулиране на цените за терминиране на фиксирана и мобилна връзка в ЕС (ОВ L 124, 20.5.2009 г., стр. 67), адаптирана към Споразумението за ЕИП.

      (2)  Наричан по-долу „Органът“.

      (3)  Наричано по-долу „Споразумението за ЕИП“.

      (4)  ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 33.

      (5)  ОВ L 200, 30.7.2002 г., стр. 38.

      (6)  Решение на Съвместния комитет на ЕИП № 10/2004 (ОВ L 116, 22.4.2004 г., стр. 58 и притурка „ЕИП“ № 20, 22.4.2004 г., стр. 13), влязло в сила на 7 февруари 2004 г.

      (7)  ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 7.

      (8)  Решение на Съвместния комитет на ЕИП № 11/2004 (ОВ L 116, 22.4.2004 г., стр. 60 и притурка „ЕИП“ № 20, 22.4.2004 г., стр. 14), влязло в сила на 1 ноември 2004 г.

      (9)  ОВ L 266, 11.10.2005 г., стр. 64.

      (10)  Решение на Съвместния комитет на ЕИП № 84/2008 (ОВ L 280, 23.10.2008 г., стр. 18 и притурка „ЕИП“ № 64, 23.10.2008 г., стр. 11), влязло в сила на 5 юли 2008 г.

      ПРИЛОЖЕНИЕ

         Принципи за изчисляване на цените на едро за терминиране във фиксирани мрежи

      Съответните допълнителни разходи (т.е. разходите, които могат да се избегнат) по услугата на едро за терминиране представляват разликата между общите дългосрочни разходи на един оператор, предоставящ своята пълна гама от услуги, и общите дългосрочни разходи на този оператор, непредоставящ на трети страни услугата за терминиране на едро.
      Трябва да се направи разграничение между разходи, свързани с трафика, и разходи, несвързани с трафика, за да се гарантира правилно приписване на разходите. Несвързаните с трафика разходи следва да се пренебрегнат при изчисляване на цени на едро за терминиране. От свързаните с трафика разходи на съответната добавка за терминиране следва да се припишат само тези разходи, които биха били избегнати при отсъствие на услуга на едро за терминиране на гласови повиквания. Тези разходи, които могат да се избегнат, могат да се изчислят, като най-напред се определят свързаните с трафика разходи, дължащи се на услуги, различаващи се от терминирането на едро (например генериране на повикване, услуги по предаване на данни, интернет телевизия и др.), като само оставащите разходи, свързани с трафика, се приписват на услугата на едро за терминиране на гласови повиквания.
      По подразбиране разделителната точка между свързани и несвързани с трафика разходи обикновено е първата точка, в която става концентриране на трафика. В една публична комутируема телефонна мрежа обикновено се счита, че това е страната за възходящия поток на интерфейсната карта за линията в (отдалечения) концентратор. Еквивалентът при широколентовата мрежа от следващо поколение е картата за линията в DSLAM/MSAN (1). Когато DSLAM/MSAN е разположен в улична кутия (не знам дали „кутия“ е най-правилното, но „шкафът“ много ме съмнява, но ако си го видяла някъде, го остави), тогава трябва да се вземе под внимание дали предишната верига между кутията и централата/главния разпределител е съвместно ползвано средство и следва да се разглежда като част от свързаните с трафика разходи, като в този случай разделителната точка между свързани и несвързани с трафика разходи се намира в уличната кутия. Ако за услугата за терминиране на гласови повиквания е определено специално оборудване, независимо от използваната технология, тогава разделителната точка остава на равнището на (отдалечения) концентратор.
      Като се следва описаният по-горе подход, примерните разходи за включване в добавката за услугата по терминиране биха включвали допълнителния мрежов капацитет, нужен за пренос на допълнителния трафик за терминиране на едро (напр. допълнителната мрежова инфраструктура в размера, в който тя се определя от нуждата за увеличаване на капацитета за целите на преноса на допълнителния трафик за терминиране на едро), както и допълнителните разходи за търговия на едро, пряко свързани с предоставянето на едро на трети страни на услугата за терминиране.
      За определяне на степента на ефективност на даден оператор за целите на разходния модел НРО следва да вземат под внимание, че при фиксираните мрежи операторите имат възможност да изградят своите мрежи в отделни географски райони и да се концентрират върху маршрути с голяма плътност и/или да наемат съответни мрежови входове от заварените (по-напред в текста беше „исторически“, което аз промених на „по-стари“ — имам предвид оператори, които вече съществуват) национални оператори. Когато определят единичния ефективен мащаб за моделирания оператор, НРО следва поради това да вземат под внимание нуждата от насърчаване на ефективното навлизане на пазара, като същевременно приемат, че при известни условия по-малките оператори могат да функционират с малки единични разходи в по-малки географски райони. Освен това може да се приеме, че по-малките оператори, които не могат да се мерят с предимствата на най-големите оператори от икономии от мащаба за по-обширни географски райони, ще закупуват мрежови входове на едро вместо сами да предоставят услуги по осъществяване на крайната връзка.

         Принципи за изчисляване на цените на едро за терминиране в мобилни мрежи

      Съответните допълнителни разходи (т.е. разходите, които могат да се избегнат) по услугата на едро за терминиране представляват разликата между общите дългосрочни разходи на един оператор, предоставящ своята пълна гама от услуги, и общите дългосрочни разходи на този оператор, непредоставящ услугата за терминиране на едро на трети страни.
      Трябва да се направи разграничение между разходи, свързани с трафика, и разходи, несвързани с трафика, за да се гарантира правилно приписване на разходите. Несвързаните с трафика разходи следва да се пренебрегнат при изчисляване на цени на едро за терминиране. От свързаните с трафика разходи на съответната добавка за терминиране следва да се припишат само тези разходи, които биха се избегнали при отсъствие на услугата на едро за терминиране на гласови повиквания. Тези разходи, които могат да се избегнат, могат да се изчислят, като най-напред се определят свързаните с трафика разходи, дължащи се на услуги, различаващи се от терминирането на едро (например генериране на повикване, SMS, MMS и др.), и само оставащите разходи, свързани с трафика, се приписват на услугата на едро за терминиране на гласови повиквания.
      Разходите по мобилното абонатно устройство и картата SIM не са свързани с трафика и следва да се изключат от разходния модел за услугите на едро за терминиране на гласови повиквания.
      Покритието може да се опише най-добре като способност или възможност да се направи единично повикване от която и да е точка в мрежата в определен момент, а капацитетът представлява допълнителните мрежови разходи, които са необходими за пренос на увеличено равнище на трафик. Нуждата да се предостави такова покритие на абонатите ще доведе до несвързани с трафика разходи, които следва да не се приписват на добавката за терминиране на едро. Инвестициите в зрели пазари на мобилна връзка се правят главно с оглед да се увеличи капацитетът и да се развият нови услуги, като това следва да бъде отразено в разходния модел. Поради това допълнителните разходи за услуги на едро за терминиране на гласови повиквания следва да изключват разходите за покритието, но следва да включват разходите за допълнителен капацитет в размера, в който те са причинени от предоставянето на услуги на едро за терминиране на гласови повиквания.
      Разходите за използване на радиочестотния спектър (разрешението за запазване и използване на радиочестоти), направени по предоставяне на услуги на дребно на мрежови абонати, първоначално се определят от броя на абонатите, така че не са зависими от трафика и следва да не се начисляват като част от добавката за услугата на едро за терминиране. Разходите за придобиване на допълнителен радиочестотен спектър за увеличаване на капацитета (над минимума, необходим за предоставяне на услуги на дребно на абонатите) за целите на преноса на допълнителен трафик, произтичащ от предоставянето на едро на услугата за терминиране на гласови повиквания, следва да се включат като разходи за благоприятни възможности в бъдеще, когато е възможно.
      Като се следва очертаният по-горе подход, примерните разходи за включване в добавката за услугата по терминиране биха включвали допълнителния мрежов капацитет, нужен за пренос на допълнителния трафик на едро (напр. допълнителната мрежова инфраструктура доколкото тя се определя от нуждата за увеличаване на капацитета за целите на преноса на допълнителния трафик на едро). Такива свързани с мрежата разходи биха могли да включват допълнителни мобилни централи или опорна инфраструктура, пряко необходима за пренос за трети страни на трафика за терминиране. Освен това, когато някои мрежови елементи се ползват съвместно с цел предоставяне на услуги по генериране и терминиране на повиквания, като например клетъчни обекти или базови приемопредавателни станции, тези мрежови елементи се включват в разходния модел за терминирането в размера, в който те са нужни поради необходимия допълнителен капацитет за пренос на трафика по терминиране от трети страни. Освен това следва да се вземат предвид и допълнителните разходи за радиочестотен спектър, както и разходите за търговия на едро, пряко свързани с предоставянето на едро на трети страни на услугата за терминиране. Това означава, че разходите за покритие, неизбежните административни разходи на бизнеса и разходите за търговия на дребно не се включват.
      За определяне на минималния ефективен мащаб за целите на разходния модел и като се взема предвид развитието на пазарните дялове в редица държави от ЕИП, препоръчваният подход е за този мащаб да се зададе пазарен дял от 20 %. Може да се очаква, че мобилните оператори, навлезли на пазара, ще се стремят максимално да увеличат ефективността и приходите си, така че ще бъдат в състояние да постигнат минимален пазарен дял от 20 %. В случай че един НРО може да докаже, че пазарните условия на територията на съответната държава от ЕАСТ предполагат различен минимален ефективен мащаб, той може да се отклони от препоръчания подход.

         (1)  Digital Subscriber Line Access Multiplexer/Multi-Service Access Node (мултиплексор за достъп до цифровата абонатна линия/възел за достъп до няколко услуги).


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2016 година относно националната програма за реформи на Словения за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2016 г.

text:
               18.8.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 299/90

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2016 година
   относно националната програма за реформи на Словения за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2016 г.
   (2016/C 299/22)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Словения е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. Същия ден Комисията прие също и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. (3) Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тесните взаимовръзки между икономиките в икономическия и паричен съюз, Словения следва да гарантира цялостното и навременно изпълнение на препоръката.

               (2)

               Докладът за Словения за 2016 г. беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Словения в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., и напредъкът на Словения по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включваше и задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Словения са налице макроикономически дисбаланси. Слабостите в банковия сектор, корпоративната задлъжнялост, липсата на инвестиции и рисковете за дългосрочната фискална устойчивост представляват уязвимости, спрямо които трябва да бъдат предприети мерки. Възобновено е доверието в словенския банков сектор. Въпреки това, растежът на кредитирането остава отрицателен и равнището на необслужваните заеми продължава да е относително високо. От съществено значение за Словения са справянето с рисковете за фискалната устойчивост, произтичащи от нарастващия натиск върху здравната ѝ и пенсионната ѝ система, и намаляването на нарасналия публичен дълг. Изисква се по-нататъшно намаляване на препятствията пред инвестициите, особено в областта на публичната администрация. Необходимо е да се засили участието на социалните партньори в разработването на политиките и прилагането на структурни реформи, по-специално в политиките на пенсионното осигуряване, здравеопазването, дългосрочните грижи и пазара на труда.

               (3)

               На 15 април 2016 г. Словения представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, в които ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове се обвързва с доброто икономическо управление.

               (5)

               Програмата за стабилност на Словения за 2016 г. показва значителното отражение върху бюджета на извънредния приток на бежанци и предоставя адекватни данни относно обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи възлизаха на 0,06 % от БВП през 2015 г., а понастоящем се оценяват на 0,07 % от БВП през 2016 г. Разпоредбите, определени в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват посрещането на тези допълнителни разходи, тъй като притокът на бежанци е извънредно събитие, неговото въздействие върху публичните финанси на Словения е значително и устойчивостта няма да бъде накърнена, ако се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Тъй като тази разпоредба не е приложима за 2015 г., понеже Словения бе в процедура при прекомерен дефицит, окончателната оценка за 2016 г., включително относно допустимите суми, ще бъде направена през пролетта на 2017 г. въз основа на наблюдаваните данни, представени от словенските органи.

               (6)

               След отмяната на процедурата при прекомерен дефицит, спрямо Словения понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В своята програма за стабилност за 2016 г. правителството планира постепенно да подобри номиналното салдо от 2,2 % през 2016 г. до 0,4 % от БВП през 2019 г. Средносрочната бюджетна цел — балансиран бюджет в структурно изражение, което не отговаря на изискванията на Пакта за стабилност и растеж — е планирана да бъде постигната през 2020 г., т.е. след срока на програмата. Преизчисленото структурно салдо (5) показва обаче структурен дефицит от 1,2 % от БВП през 2019 г. Според програмата за стабилност съотношението държавен дълг/БВП се очаква да спадне до 80,2 % от БВП през 2016 г. и да продължи да намалява до 73,8 % от БВП през 2019 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Въпреки това, необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2017 г. нататък все още не са достатъчно конкретни. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. отклонението от потенциалния БВП на Словения през 2017 г. се оценява на 1,8 % от БВП, като се предвиждат потенциален растеж от 1,1 % и растеж на реалния БВП в размер на 2,3 % от БВП. Въз основа на това се смята, че 2017 г. ще бъде „добра година“ за Словения, което изисква структурна корекция от 1 % от БВП. В конкретния случай на Словения обаче съществува значителна несигурност по отношение на изчисляването на потенциалния растеж и отклонението от потенциалния БВП поради специфичната ситуация на пазара на труда, особено голямото свиване на икономиката през 2008—2013 г. и структурните реформи, които се осъществяват. Алтернативните оценки на отклонението от потенциалния БВП, простиращи се по-далеко във времето и отразяващи текущото преразглеждане на метода на изчисление, показват по-плавен профил на отклонението на фактическия БВП за Словения, което означава, че заключението относно благоприятната конюнктура в словенската икономика през 2017 г. е може би преждевременно. Следователно в момента изглежда по-целесъобразно да се претендира за структурна корекция през 2017 г., която е в съответствие с периодите на обичайни икономически условия. Изглежда, че съществува риск от известно отклонение от препоръчаната корекция за постигане на средносрочната цел през 2016 г. и, при непроменени политики, риск от значително отклонение през 2017 г. Заключението за 2016 г. няма да се промени, в случай че отражението върху бюджета на извънредния приток на бежанци е изключено от оценката. Словения се очаква да се съобрази с преходното правило за дълга през 2016 г., както и до голяма степен през 2017 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Словения да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. По тази причина ще са необходими допълнителни мерки, за да се гарантира спазването на тези разпоредби през 2016 г. и 2017 г.

               (7)

               През юли 2015 г. парламентът прие Закон за фискалните правила. Въпреки това тепърва предстои да бъде назначен независим фискален съвет, който да наблюдава прилагането на правилата. Освен това промените в Закона за публичните финанси, необходими за пълното привеждане в действие на Закона за фискалните правила и насочени към прилагането на многогодишен подход към бюджетирането в нормативна рамка, остават неизвършени.

               (8)

               Високото равнище на публичния дълг, който е значително над 60 % от БВП, прави Словения уязвима в случай на сътресения на номиналния растеж и на лихвените проценти. Същевременно населението на Словения застарява по-бързо от това на повечето държави членки. Словения е изправена пред сериозни рискове по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като се има предвид, че от всички държави членки при нея се отчита най-високият показател за дългосрочна липса на устойчивост, произтичащ от прогнозираното увеличение на публичните разходи, свързани с пенсиите, здравеопазването и дългосрочните грижи. Прогнозните публични разходи за пенсии са най-високи сред всички държави членки и се очаква да нараснат от 11,8 % през 2013 г. до 15,3 % от БВП през 2060 г. Коефициентът на възрастова зависимост се очаква да се увеличи повече от два пъти между 2013 г. и 2060 г., което ще окаже значителен натиск върху пенсионните системи. Очакваните имплицитни задължения поради разходите, свързани със застаряването, отразяват дългосрочните предизвикателства по отношение на застаряването на населението. Освен това в бъдеще могат да се очакват проблеми с адекватността на осигуряването във връзка с работниците, които нямат пълен трудов стаж, като нараства броят на тези с недостатъчен или кратък трудов стаж, което се дължи и на тяхното късно навлизане на пазара на труда, откъслечна работа и спорадично платени осигурителни вноски. През април 2016 г. бе публикувана Бяла книга за пенсиите, която ще послужи като основа за широко обществено обсъждане. Резултатите от консултацията ще бъдат включени в нова пенсионна реформа, която трябва да се приеме в рамките на настоящия парламентарен мандат, като се започне скоростно със споразумение със социалните партньори по ключови елементи на реформата, а именно пенсионната възраст, нивото на пенсиите, тяхното индексиране и оптимизирането на втория стълб.

               (9)

               Поради застаряването на населението се предвижда публичните разходи за дългосрочни грижи да се удвоят до 2060 г. Това представлява значително предизвикателство за фискалната устойчивост на Словения. Делът на населението на възраст 80 и повече години се очаква да нарасне трикратно — от 4,6 % през 2013 г. на 12,4 % през 2060 г. В периода между 2003 г. и 2013 г. общите разходи за дългосрочни грижи се увеличиха с 85 %, като частните разходи нарастваха с по-високо темпо от публичните разходи. В Словения не съществува интегрирана система за дългосрочни грижи. Словения насочва разходите си за официални помощи в натура, по-голямата част от които е по-скоро за институционални грижи, отколкото за грижи по домовете, като при това и двете суми са под средните за ЕС. Има значителни възможности за повишаване на ефективността на разходите в системата на здравеопазването чрез усилване на мерките за подобряване на първичната помощ, която упражнява контрол на достъпа до здравеопазване; преминаване от болнични към амбулаторни грижи; подобряване на ефективността и управлението на болниците; подобряване на процедурите за сключване на договори и заплащане за здравни услуги; осигуряването на по-добра информация относно разходите с цел адаптиране на въведените диагностично свързани групи; както и чрез по-нататъшно разработване на рамка за мониторинг на качеството. Делът на съвместното възлагане на обществени поръчки е нисък и се набляга силно върху „най-ниската цена“ като критерий за възлагане. Беше извършен цялостен преглед на системата на здравеопазването, а резолюцията относно националния план в областта на здравеопазването за периода 2016—2025 г. беше приета от правителството в края на 2015 г. и от парламента през март 2016 г. Резолюцията представлява стратегически план за развитието на системата на здравеопазването. Някои от мерките в него са в процес на изпълнение, докато предложенията за други ключови обвързващи мерки за изпълнение се изготвят в момента и все още не са представени. Освен това остава неясно дали реформата ще бъде насочена към ключови проблеми, като например заложени автоматични стабилизатори, които да смекчават колебанията в приходите през бизнес цикъла, или достъпа и качеството на предоставяните услуги. Приемането на закон за дългосрочните грижи и закон за здравеопазването и здравното осигуряване бе отлагано многократно и настоящият график за тяхното приемане, втората половина на 2016 г., изглежда по-скоро оптимистичен.

               (10)

               Постепенно се подобрява функционирането на пазара на труда и социалните условия се стабилизираха. Създаването на работни места се ускори значително и безработицата намалява. Независимо от това, равнището на заетост на по-възрастните и нискоквалифицираните работници продължава да бъде предизвикателство. Дългосрочната безработица все още възлиза на повече от половината от всички безработни със съществен дял от трайно безработни лица, които са нискоквалифицирани или по-възрастни от 50 години. Насоките за активни мерки на пазара на труда за периода 2016—2020 г. представляват продължение на прилагания до този момент подход, като изразходваните средства за тази област на политиката продължава да са малки. През ноември 2015 г. бе прието временно освобождаване от плащане на социалноосигурителни вноски на работодателите за новоназначени работници на възраст над 55 години. През 2016 г. се очаква да бъде представени допълнителни мерки за удължаване на трудовия стаж, включително чрез адаптиране на работната среда, които са от значение и за устойчивостта на пенсионната система. Растежът на заплатите продължи да бъде съобразен с нарастването на производителността и не престана да подкрепя външната конкурентоспособност. През ноември 2015 г. парламентът прие закон, предложен от профсъюзите, с който бе дадено ново определение на минималното заплащане, така че да бъдат изключени някои премии. В резултат на това организациите на работодателите се оттеглиха от социалното споразумение, което значително отслаби социалния диалог.

               (11)

               Беше постигнат напредък по отношение на преструктурирането на необслужваните кредити, въпреки че те остават високи в сравнение с периода преди кризата. Словения приложи няколко мерки за подобряване на устойчивостта на банковия сектор. Те включват укрепването на капацитета на банките за уреждане на необслужваните кредити и започването на действия за определянето на конкретни цели за намаляване на необслужваните заеми. Словения също така въведе няколко мерки за управление на кредитния риск. Положителни резултати се очакват към средата на 2016 г. Независимо от това приоритети на политиката в краткосрочен план са по-нататъшното преструктуриране на необслужваните кредити и управлението на кредитния риск. Оперативното и финансовото преструктуриране на големите предприятия приключи и рамковите споразумения за преструктуриране са под непрекъснато наблюдение. Дружеството за управление на банкови активи (ДУБА) е напълно оперативно и неговата стратегия за периода 2017—2022 г. е определена. Въпреки постигнатия от ДУБА напредък в уреждането на неговия кредитен портфейл, дружеството продължава да представлява значителен риск за устойчивостта на публичните финанси. През 2015 г. неговите дейности допринесоха с 1 % от БВП за дефицита на консолидирания държавен бюджет от 2,9 %. Надзорът на дейностите на ДУБА изглежда недостатъчен, тъй като органите значително подцениха дефицита на ДУБА през 2015 г. (с 0,7 % от БВП) и изглежда, че не са осведомени за размера на отписванията, извършвани от ДУБА. Допълнителни инструменти за преструктуриране са също на разположение. Подпомогната от значителния напредък в преструктурирането на големите предприятия, Словения започна преструктурирането на някои малки и средни предприятия (МСП). Понастоящем банките прилагат насоки за преструктурирането на МСП. Бе постигнат напредък по отношение на достъпа до финансиране за МСП и микропредприятията. Въпреки това, налице е ограничен достъп до алтернативни източници на финансиране като рисков капитал. Малките предприятия са все още прекалено зависими от банковото кредитиране, въпреки нарастващата наличност на дългови и капиталови инструменти на пазара. Поради това този сегмент се влияе много силно от развитието на кредитния пазар.

               (12)

               Растежът на инвестициите бе ограничен през последните години, което ограничи икономическите резултати и бъдещите перспективи за растеж на Словения. Частните инвестиции спаднаха рязко по време на икономическата криза и оттогава делът им в БВП намалява. Тъй като публичните инвестиции са силно зависими от динамиката на фондовете на ЕС, необходими са по-продуктивни инвестиции, за да стимулират и поддържат икономическия растеж. Преките чуждестранни инвестиции в Словения нараснаха забележимо през последните две години, главно поради увеличените приватизационни усилия. При все това стопанската среда в Словения продължава да бъде възпрепятствана от продължаващия процес на намаляване на задлъжнялостта и високото равнище на административна тежест, особено в областта на строителството, териториалното устройство и спазването на данъчното законодателство, както и поради ограничителните разпоредби относно достъпа до регламентирани професии и тяхното упражняване, които спират притока на инвестиции. Улесняването на стопанската дейност в Словения зависи от повишеното доверие на предприятията и по-нататъшното премахване на неефективността в публичната администрация и на бюрокрацията, произтичащи от големия брой законови и подзаконови актове и честите промени в законодателството. Бяха осъществени около половината от мерките за намаляване на административната тежест, посочени в единния документ на правителството, но някои уместни мерки, по-специално относно разрешенията за строителство и териториалното устройство, бяха забавени.

               (13)

               Стратегията за развитие на публичната администрация през 2015—2020 г., приета от Словения като част от спазването на предварителните условия за достъп до европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г., обхваща различни ведомства, с което междуведомственото сътрудничество придобива особено значение за нейното правилно и своевременно прилагане. През февруари 2016 г. правителството прие втория междинен доклад за изпълнението на програмата „Нулева толерантност към корупцията“. Постигнат е известен напредък в нейното изпълнение. Бяха забавени обаче някои мерки по програмата (съвместните обществени поръчки в здравеопазването, проучването на престъпността в банковия сектор и приемането на Закона за интегритета и предотвратяване на корупцията). Предвиденото изменение на Закона за интегритета и предотвратяване на корупцията ще даде възможност да се подобри функционирането на Комисията за предотвратяване на корупцията, като се обърне внимание на нейната надеждност и на ефективността на нейната работа. В съдебната система бе допълнително съкратена продължителността на делата, а броят на висящите дела спадна от изключително високо равнище, отчасти благодарение на по-малкия брой на образуваните дела. В известна степен причина за намалението са също и промените в процедурното и статистическото третиране на изпълнителните дела. Върховният съд продължава да актуализира работните процеси в съдилищата и да реформира системите за управление на делата. Въпреки подобрената уредба на несъстоятелността, която предлага на предприятията повече възможности за реорганизация, процедурите по несъстоятелност продължават да са дълги и неефективни.

               (14)

               Държавното участие в икономиката продължава да е високо. Държавата е най-големият работодател, управител на активи и държател на корпоративен дълг в Словения. В отговор на препоръките, отправени към Словения между 2012 г. и 2015 г. по този въпрос, страната създаде нова уредба за словенския държавен холдинг. Тя включва стратегия за управлението на държавната собственост, набор от критерии за оценка на активи и план за управление за 2016 г. Тази система допълва новия кодекс за корпоративно управление за държавните предприятия, приет в края на 2014 г. Стратегията потвърждава настоящата степен на държавно участие в икономиката и измества акцента към подобряване на ефективността на държавните предприятия. Ето защо прилагането на реформираната уредба от страна на словенския държавен холдинг има още по-голямо значение, за да се гарантира разделението между собствеността и регулаторните функции на правителството и професионалното управление на държавните предприятия. Това, заедно с по-нататъшната приватизация на подбрани активи, следва да намали условните пасиви за бюджета от тази област. Приватизацията на Nova Ljubljanska Banka (NLB) трябва да стартира през 2016 г. в съответствие с плана за управление на словенския държавен холдинг.

               (15)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словения и го публикува в доклада за страната от 2016 г. Тя оцени също програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Словения, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словения, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

               (16)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (17)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1, 3 и 4 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Словения да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.

               След коригиране на прекомерния дефицит да постигне годишна фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2016 г. и през 2017 г. Да определи средносрочна бюджетна цел, която е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Да укрепи фискалната рамка чрез назначаването на независим фискален съвет и изменение на Закона за публичните финанси. Да завърши и приложи реформата на системите на дългосрочните грижи и здравеопазването, като ги направи по-ефективни по отношение на разходите с цел осигуряването на дългосрочна устойчивост на достъпните и качествени грижи. До края на 2017 г. да приеме необходимите мерки с цел осигуряване на дългосрочната устойчивост и адекватност на пенсионната система.

               2.

               В консултация със социалните партньори да повиши пригодността за заетост на нискоквалифицираните и по-възрастните работници, включително посредством целенасочени учене през целия живот и мерки за активиране.

               3.

               Да подобри условията за финансиране на кредитоспособните предприятия, включително чрез улесняване на трайното преструктуриране на необслужваните заеми и достъп до алтернативни източници на финансиране. Да следи за правилното прилагане на стратегията на дружеството за управление на банкови активи.

               4.

               Да предприеме мерки за модернизирането на публичната администрация и намаляването на административната тежест за предприятията. Да подобри управлението и резултатите на държавните предприятия.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2016 година.

            За Съвета

            Председател

         P. KAŽIMÍR

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  ОВ C 96, 11.3.2016 г., стр. 1.

      (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (5)  Структурното салдо, преизчислено от Комисията по общоприетата методика въз основа на информацията в програмата за стабилност.

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.