title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2020 г. 2020/C 282/25

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/164

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Словакия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2020 г.
      (2020/C 282/25)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2) на 17 декември 2019 г. Комисията прие също доклада за механизма за предупреждение, в който Словакия не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната.

                  (2)

                  Докладът за Словакия за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Словакия в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на Словакия по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, открои гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантират обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната 2020—2021 година държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Словакия се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 да бъде неравномерно в различните региони поради различните модели на специализация и пропуските в инфраструктурата. Това води до значителен риск от увеличаване на регионалните различия в Словакия, по-специално между столицата и Западна Словакия, от една страна, и Източна и Югоизточна Словакия, от друга страна. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на конвергенция между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

                  (10)

                  На 18 май 2020 г. Словакия представи своята национална програма за реформи за 2020 г. и своята програма за стабилност за 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (11)

                  Спрямо Словакия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж.

                  (12)

                  На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Словакия да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (7) не надвишава 4,1 % през 2019 г., което съответства на годишна структурна корекция от 0,5 % от брутния вътрешен продукт (БВП). Цялостната оценка на Комисията потвърждава значително отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната структурна цел през 2019 г. и през 2018 и 2019 г. взети заедно. С оглед на активирането на общата клауза за дерогация обаче не е оправдано предприемането на по-нататъшни стъпки в рамките на процедурата при значително отклонение за Словакия.

                  (13)

                  В своята програма за стабилност за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши, преминавайки от дефицит в размер на 1,3 % от БВП през 2019 г. към дефицит от 8,4 % от БВП през 2020 г. Предвижда се дефицитът да намалее до 4,9 % от БВП през 2021 г. до 3,7 % от БВП през 2022 г. и да достигне 2,9 % през 2023 г. След намалението, достигнало 48 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за стабилност за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 61,2 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19.

                  (14)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Словакия прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на най-засегнатите лица и сектори. Съгласно програмата за стабилност за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 2,6 % от БВП. Мерките включват компенсиране на възнагражденията за служителите, субсидии за самостоятелно заетите лица, схеми за обезщетения при болест и полагане на грижи, както и закупуване на медицински материали, свързани с пандемията от COVID-19. Освен това Словакия обяви мерки, които макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за осигуряване на подкрепа за ликвидността на предприятията, които мерки според програмата за стабилност за 2020 г. се оценяват на 3 % от БВП. Тези мерки включват отсрочване на подоходните данъци и разсрочване на социалноосигурителните вноски, когато приходите са намалели с повече от 40 % (1,4 % от БВП), и гаранции по заеми (1,6 % от БВП). Като цяло предприетите от Словакия мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (15)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики се предвижда салдото по консолидирания държавен бюджет на Словакия да бъде -8,5 % от БВП през 2020 г. и -4,2 % от БВП през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под 60 % от БВП през 2020 г. и 2021 г.

                  (16)

                  На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, поради планираното нарушение от страна на Словакия на прага на дефицита в размер на 3 % от БВП през 2020 г. Като цяло анализът на Комисията сочи, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, не е изпълнен.

                  (17)

                  След избухването на епидемията от COVID-19 Словакия предприе бързи и безпрецедентни мерки за спиране и предотвратяване на по-нататъшното разпространение на вируса. След регистрирането на първия случай на 6 март 2020 г., тя обяви извънредно положение, считано от 12 март 2020 г., и въведе строги изисквания за социално дистанциране, карантина и санитарни правила, както и ограничения за пътуване. В продължение на няколко седмици магазините бяха затворени, а производството във важни икономически сектори беше спряно, докато правителството започне постепенно разхлабване на ограниченията от края на април 2020 г. Вследствие на това се очаква икономиката на Словакия да навлезе в дълбока рецесия през 2020 г., тъй като са засегнати частното потребление, инвестициите и търговията. Очаква се рязък спад на икономиката с 6,7 %, като се предвижда равнището на безработица да достигне 8,8 % през 2020 г., което е повишение спрямо равнището от 5,8 % през 2019 г. В отговор Словакия прие набор от мерки за смекчаване на неблагоприятните последици от кризата, включително чрез преразпределяне на неизползвани средства по линия на политиката на сближаване в размер на 1,2 млрд. евро. Мерките включват режими на работа при непълно работно време с компенсиране на възнагражденията, подпомагане на доходите на служителите чрез обезщетения за болест и полагане на грижи, както и предоставяне на субсидии за самостоятелно заетите лица с цел компенсиране на загубата на доходи. Допълнителни мерки за подкрепа за ликвидност за предприятията и самостоятелно заетите лица включват банкови заеми, отсрочване на данъци и разсрочване на социалноосигурителните вноски, както и предоставяне на банкови гаранции и изгодни схеми за лихви. Схемата за отпускане на заеми за малки и средни предприятия (МСП) с първоначално разпределени средства в размер на 38 млн. евро ще бъде увеличена с 330 млн. евро от неизползвани средства по линия на фондове на Съюза и национална схема в размер на 500 млн. евро. Други мерки включват прекъсване на данъчните ревизии и задължения за авансови плащания на данъците, отлагане на плащането на наема за предприятия и физически лица.

                  (18)

                  Пандемията от COVID-19 изостри необходимостта Словакия да продължи да работи за преодоляване на структурните предизвикателства в здравната си система. Необходими са допълнителни инвестиции за подобряване на нейната устойчивост, за намаляване на недостига на работна сила в здравния сектор и за осигуряване на подходящи доставки на медицински продукти и инфраструктура от критично значение. Успоредно с усилията за осигуряване на адекватно предлагане на здравни работници в бъдеще, ефективните политики биха могли да намалят географските различия по отношение на наличието на лекари и да осигурят достъп до грижи за цялото население. Модернизирането на болничната мрежа и преодоляването на структурното недостатъчно финансиране на обществените болници са от ключово значение за повишаване на качеството и на разходната ефективност на здравните услуги. Предоставянето на първична медицинска помощ трябва да бъде засилено с цел намаляване на натиска върху болниците и подобряване на управлението на хроничните заболявания, което трябва да бъде съпроводено от по-голяма координация между различните нива и видове грижи. Особено безпокойство буди недостатъчният достъп до качествени и достъпни дългосрочни грижи поради общото недостатъчно финансиране на обществените и домашните услуги за полагане на грижи, фрагментираното управление и липсата на системна координация на социалните и здравните услуги.

                  (19)

                  Породената от COVID-19 криза изостри вече съществуващите социални предизвикателства в Словакия. Тя създаде спешна необходимост от осигуряване на подходящи заместващи доходи за работниците, в тясно сътрудничество със социалните партньори. За да се намали въздействието на кризата върху заетостта, бяха задействани режими на работа при непълно работно време с принос от фондовете на Съюза. Според пролетната прогноза на Комисията от 2020 г. се очаква безработицата да нарасне до 8,8 % през 2020 г. и да се върне на 7,1 % през 2021 г. Въпреки известно облекчаване на условията през 2018 г., системата за обезщетения при безработица в Словакия се характеризира със строги изисквания за допустимост, относително кратка продължителност на изплащането на обезщетения (шест месеца като общо правило, с кратко удължаване на този срок по време на кризата) и ниски коефициенти на заместване на дохода за бенефициерите. Някои групи са особено уязвими по отношение на кризата и е вероятно да имат ограничен достъп до услуги за социална закрила и грижи, включително маргинализирани ромски общности, които често нямат достъп и до основни услуги, възрастни хора и хора с ниска квалификация.

                  (20)

                  Кризата, предизвикана от COVID-19, изостри необходимостта от развитие на цифровите умения на населението, включително тези на учителите, както и нуждата от разширяване на широколентовата свързаност, тъй като много ученици все още са без връзка с интернет или не разполагат и с други необходими условия за учене у дома, по-специално в маргинализираните ромски общности. Продължават да съществуват предизвикателства, свързани с равния достъп до качествено и приобщаващо образование, тъй като основните умения и общите резултати на учениците са силно засегнати от социално-икономическия им произход. Налице са ясно изразени разлики по отношение на резултатите между училищата и регионите, които са отразени и във високия процент на преждевременно напускащите системата на образованието и обучението, по-специално в Източна Словакия. Привлекателността на учителската професия и качеството на първоначалната подготовка на учителите остават ниски. Освен това процентът на децата, записани в заведения за образование и грижи в ранна детска възраст, особено при децата под три години, е най-ниският в Съюза, което има допълнително отрицателно въздействие върху резултатите от образованието, по-специално за децата в неравностойно положение.

                  (21)

                  Кризата, предизвикана от COVID-19, превърна бързото разгръщане на подкрепата за ликвидност за предприятията в неотложен приоритет за Словакия чрез добре насочени заеми и гаранции, с акцент върху МСП, чрез използване на новата гъвкавост, предоставена от временната рамка за държавна помощ за подпомагане на икономиката, и преразпределяне на средства по линия на фондовете на политиката на сближаване. Подходящите гаранции за риска, съчетани с ниски лихвени проценти и дълги погасителни срокове, могат да спомогнат да се гарантира бързото предоставяне на заеми от посредници и възприемането им от страна на предприятията. При разработването и прилагането на такива мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор. Разрешаването на разсрочването на плащанията на данъци и на социалноосигурителни вноски може допълнително да спомогне за облекчаване на краткосрочните ликвидни затруднения, пред които са изправени МСП и самостоятелно заетите лица. В средносрочен план борбата с укриването на данъци и подобряването на спазването на данъчното законодателство остават приоритети за Словакия като средство да се гарантира устойчивостта на публичните финанси и да се насърчават еднаквите условия на конкуренция, улесняващи икономическото възстановяване. За да се гарантират надеждни баланси на паричните потоци за МСП, е важно публичните органи на всички равнища и предприятията да бъдат инструктирани да ускорят плащането на фактурите на своите доставчици.

                  (22)

                  Насърчаването на благоприятна бизнес среда и подобряването на качеството на публичните услуги са от решаващо значение за възстановяването и за създаването на по-благоприятен инвестиционен климат. За да се гарантира ефективността на мерките за възстановяване, е важно да се намали ненужната административна тежест и да се опростят процедурите, включително чрез ефективно използване на „обслужване на едно гише“ за предприятията. Цялостната ефективност на публичните институции и на администрацията на Словакия продължава да бъде ниска. Тя може да бъде подобрена чрез по-нататъшна цифровизация, по-добра координация и планиране на цифровата инфраструктура и разработване на софтуер. По-нататъшните усилия за реформа биха могли да подобрят координацията на разработването на политики, изготвянето на нормативни актове и да осигурят висока ефективност на държавната служба и на управлението на човешките ресурси. С оглед на повишаването на устойчивостта на икономиката, от полза за Словакия би било да увеличи иновационния капацитет на предприятията, особено на МСП, чрез преодоляване на фрагментираното управление на екосистемата за научни изследвания и иновации. По-доброто сътрудничество между предприятията, научноизследователската дейност, академичните среди и публичния сектор може да способства за обмена на знания и умения и да помогне на предприятията да въвеждат иновации и да развиват нови работни и производствени възможности.

                  (23)

                  За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. За да се предостави възможност на по-слабо развитите региони да наваксат изоставането си по отношение на основаната на знание икономика, конкурентоспособността и продуктивността, ще са нужни повече стратегически инвестиции в Словакия, особено за развитие на инфраструктура, включително цифрови и други ключови услуги, и за подобряване на транспортните мрежи. Пандемията от COVID-19 изостри съществуващите пропуски в цифровата инфраструктура. Разширяването на покритието и скоростта на широколентовия достъп ще позволи по-равнопоставен и по-добър достъп до интернет. Образователната система на Словакия и пазарът на труда биха могли да бъдат подобрени, като се положат усилия за осигуряване на по-добър набор от умения на населението в контекста на променящата се икономика и общество, включително чрез учене през целия живот, засилено сътрудничество между бизнеса и образованието на всички равнища и установяване на по-голямо съответствие между програмите за обучение и преквалификация и настоящите и бъдещите нужди на пазара на труда.

                  (24)

                  Възстановяването на икономическия растеж ще изисква през следващите години политически усилия и целеви инвестиции, за да може Словакия да се възползва от възможностите за създаване на по-устойчива икономика с по-висока добавена стойност. Тези усилия следва да отчитат регионалните различия. Приоритетните области за допълнителни усилия, набелязани в плана на Словакия в областта на енергетиката и климата, включват намаляване на енергоемкостта на промишлеността, подкрепа за решенията, свързани с енергийната ефективност, по-специално за домакинствата, и инвестиции в енергия от възобновяеми източници. Една по-благоприятна регулаторна среда би могла да спомогне за увеличаването на дела на възобновяемите енергийни източници в енергийните доставки. От полза за Словакия би било да се ускори изпълнението на плана за действие за преобразуването на Horná Nitra, като средствата се пренасочат към решения за целия регион и се оползотвори възможността за напредък по отношение на постепенното прекратяване на използването на въглища. Намаляването на замърсяването на въздуха, причинено от изгарянето на твърди горива и увеличаващите се емисии от транспорта, подобряването на системата за управление на отпадъците с новаторски решения за събиране и пречистване, завършването на мрежите за питейна вода и канализация с цел да бъдат разрешени санитарните проблеми, подпомагането на проекти за интелигентни мрежи и преминаването към неутрална по отношение на климата кръгова икономика могат да помогнат на Словакия да поеме по пътя на устойчивия икономически растеж. Програмирането на Фонда за справедлив преход, който е предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Словакия да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на Словакия да използва този фонд по най-добрия начин.

                  (25)

                  Новите тенденции в международната организирана престъпност, включително злоупотребата с правни субекти за целите на изпирането на пари, оказват натиск върху Словакия да подобри рамката си за борба с изпирането на пари с цел предотвратяване и борба с икономическата престъпност. Излагането на риск продължава да бъде слабо осъзнато, въпреки амбициозните планове на правителството за засилване на предотвратяването, разследването и наказателното преследване на изпирането на пари. Ограничените човешки ресурси и обучение възпрепятстват ефективния надзор на специалистите, участващи в учредяването на предприятия. Стъпките, предприети в рамките на плана за действие на правителството, все още не са предоставили инструментите за ефективно идентифициране и наказателно преследване на престъпленията, свързани с изпирането на пари, както и за конфискация на активи.

                  (26)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. остават актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за премахване на мерките, свързани с настоящата криза.

                  (27)

                  Словакия следва да продължи да работи върху своя ангажимент за преодоляване на конкретни проблеми, свързани с цялостния интегритет на правосъдната система, тъй като е вероятно те да подкопаят доверието в нейното ефективно функциониране. В Словакия напредъкът в изпълнението на реформите за борба с корупцията продължава да бъде ограничен. Някои реформи, свързани с превенцията, не са предвидени или все още не са проведени, включително във връзка с правилата за лобиране, даренията, несъвместимостта и контактите с трети страни в процеса на вземане на решения и осигуряването на защита на лицата, сигнализиращи за нередности. Въпреки че статистическите данни за престъпността варират, продължава да е нисък броят на случаите на корупция по високите етажи на властта, обект на разследване, докато усилията за санкциониране на юридическите лица дават известен резултат.

                  (28)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Гарантирайки цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Словакия ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (29)

                  Тясната координация между икономиките в Икономическия и паричен съюз е от основно значение за постигането на бързо възстановяване от икономическото въздействие на пандемията от COVID-19. Като държава членка, чиято парична единица е еврото, Словакия следва да гарантира, че нейните политики са в съответствие с препоръките за еврозоната за 2020 г. и са координирани с тези на останалите държави членки, чиято парична единица е еврото, като същевременно се вземат предвид политическите насоки на Еврогрупата.

                  (30)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словакия и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност за 2020 г., на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Словакия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (31)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2020 г., като становището му (8) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Словакия да предприеме следните действия през 2020 г. и 2021 г.:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да повиши устойчивостта на здравната система по отношение на здравните работници, критичните медицински продукти и инфраструктурата. Да подобри предоставянето на първична помощ и координацията между различните видове грижи.

                  2.

                  Да осигури подходящо заместване на доходите и да гарантира достъп до социална закрила и основни услуги за всички. Да укрепи цифровите умения. Да гарантира равен достъп до качествено образование.

                  3.

                  Да прилага ефективни мерки за гарантиране на ликвидността на МСП и на самостоятелно заетите лица. Да отстрани пропуските в цифровата инфраструктура. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да стимулира частните инвестиции, за да се ускори икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху чисто и ефективно производство и използване на енергия и ресурси, устойчив обществен транспорт и управление на отпадъците.

                  4.

                  Да гарантира ефективен надзор и прилагане на уредбата за борба с изпирането на пари. Да осигури благоприятна бизнес среда и качествени обществени услуги чрез засилена координация и разработване на политики. Да разреши проблемите, свързани с интегритета на правосъдната система.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 148.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи, с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

         (8)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2020 г. 2020/C 282/27

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/177

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Швеция за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2020 г.
      (2020/C 282/27)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 17 декември 2019 г. Комисията прие също доклад за механизма за предупреждение, в който Швеция е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  Докладът за Швеция за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Швеция в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (3) (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени през предходните години, както и напредъкът на Швеция по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В доклада беше включен и задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати също бяха публикувани на 26 февруари 2020 г. Анализът на Комисията ѝ даде основание да заключи, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси. По-специално високото равнище на надценка на жилищата в съчетание с продължаващото нарастване на задлъжнялостта на домакинствата създават рискове от неуправляема корекция. Това би могло да има отрицателно въздействие върху икономиката и евентуално също върху банковия сектор. Всяко отрицателно въздействие върху банковия сектор би могло също така да се разпростре в съседните държави, като се имат предвид системните финансови взаимовръзки. През последните години бяха предприети някои мерки за справяне с тези дисбаланси. Досега обаче тези мерки имат ограничено въздействие. Все още има съществени пропуски в политиките, по-специално във връзка с данъчните стимули за финансирано чрез поемане на дълг притежаване на собствено жилище, функционирането на предлагането на жилища, както и по-специално пазара на отдаване на жилища под наем.

                  (3)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (4)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (5)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (4), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните изисквания, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (6)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (7)

                  Кризата, свързана с COVID-19, изтъкна гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантират обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (8)

                  Законодателят на Съюза вече измени съответните законодателни уредби посредством регламенти (ЕС) 2020/460 (5) и (ЕС) 2020/558 (6) на Европейския парламент и на Съвета, предоставяйки на държавите членки възможността да мобилизират всички неизползвани ресурси от европейските структурни и инвестиционни фондове, за да могат да се справят с извънредните последици от пандемията от COVID-19. Тези изменения ще осигурят допълнителна гъвкавост, както и опростени и рационализирани процедури. За да се намали натискът върху паричните потоци, за счетоводната 2020—2021 година държавите членки могат също така да се възползват от 100-процентово съфинансиране от бюджета на Съюза. Швеция се насърчава да използва пълноценно тези възможности, за да помогне на най-засегнатите лица и сектори.

                  (9)

                  Възможно е разпространението на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 да бъде неравномерно в различните региони поради различните модели на специализация, по-специално в регионите, зависещи в голяма степен от туризма, и в по-общ план от стопански дейности, за които е необходим пряк контакт с потребителите. Това води до съществен риск регионалните и териториалните различия в Швеция да се засилят, като се задълбочи вече наблюдаваната тенденция за бавно увеличаване на различията между региона на столицата и останалата част на страната, както и между градските и селските райони. В съчетание с риска от временни смущения в процеса на конвергенция между държавите членки настоящата ситуация изисква целенасочени мерки на политиките.

                  (10)

                  Швеция представи своята национална програма за реформи за 2020 г. на 27 април 2020 г., а програмата си за конвергенция за 2020 г. — на 28 април 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (11)

                  Понастоящем спрямо Швеция се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж.

                  (12)

                  В своята програма за конвергенция за 2020 г. правителството планира номиналното салдо да се влоши, преминавайки от излишък в размер на 0,4 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. към дефицит от 3,8 % от БВП през 2020 г. Предвижда се дефицитът да намалее до 1,4 % от БВП през 2021 г. и да достигне излишък от 1,5 % от БВП през 2023 г. След намалението, достигнало 35 % от БВП през 2019 г., съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. се очаква през 2020 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 40 %. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19.

                  (13)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 и в рамките на координирания подход на Съюза Швеция прие своевременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на здравната си система, за ограничаване на пандемията и за облекчаване на положението на засегнатите в особена степен лица и сектори. Съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. тези бюджетни мерки възлизат на 2,4 % от БВП. Мерките включват укрепване на здравните услуги (0,1 % от БВП), спешна помощ за сектори в затруднено положение (1,6 % от БВП) и мерки в областта на пазара на труда и социалната политика (0,2 % от БВП). Освен това Швеция обяви мерки, които макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за осигуряването на подкрепа за ликвидността на предприятията. Съгласно програмата за конвергенция за 2020 г. тези мерки включват по-специално отсрочване на данъци в размер до 6,9 % от БВП, както и различни видове гаранции по заеми и разширени кредитни механизми, възлизащи на приблизително 4,7 % от БВП. Като цяло предприетите от Швеция мерки са в съответствие с насоките, изложени в съобщението на Комисията от 13 март 2020 г. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (14)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики се предвижда салдото по консолидирания държавен бюджет на Швеция да бъде –5,6 % от БВП през 2020 г. и –2,2 % от БВП през 2021 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под 60 % от БВП през 2020 и 2021 г.

                  (15)

                  На 20 май 2020 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора, поради планираното нарушение от страна на Швеция на прага от 3 % от БВП за дефицита през 2020 г. Като цяло анализът на Комисията сочи, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/97, не е изпълнен.

                  (16)

                  Икономиката на Швеция се забави по безпрецедентен начин след избухването на пандемията от COVID-19. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. се очаква безработицата да нарасне до 9,7 % през 2020 г. и да спадне до 9,3 % през 2021 г. Очаква се силен спад на частното потребление, по-специално в най-засегнатите категории на потребление като транспорта, ресторантьорството и хотелиерството. Предвижда се при бруто образуването на основен капитал да настъпи още по-рязък спад, отколкото при потреблението, дължащ се до голяма степен на несигурността по отношение на темпа на възстановяване. Шведските органи започнаха да предприемат мерки на ранен етап и с разпространението на пандемията от COVID-19 увеличиха постъпателно мащаба на мерките на политиката. Мерките бяха ориентирани към здравеопазването и овладяването на икономическите последици. Мерките в областта на здравеопазването включват икономическа подкрепа от страна на централното правителство за свързаните с пандемията от COVID-19 допълнителни разходи на регионите и местните органи, отговарящи за системата на здравеопазването. В икономически аспект правителството предприе широк набор от мерки за облекчаване на разходите на корпоративния сектор (краткосрочни съкращения, разходи за отпуск по болест, отмяна на дела на работодателя в социалноосигурителните вноски, кредитни гаранции и намаления на наемите), както и за осигуряване на корпоративна ликвидност (отлагане на плащания на данъци, включително плащания на данъка върху добавената стойност (ДДС). Освен това централната банка на Швеция — Sveriges Riksbank, реши да отпуска заеми на дружества чрез банки и да закупува държавни и общински облигации, както и обезпечени ипотечни облигации и облигации и търговски ценни книжа, емитирани от шведски нефинансови предприятия. При разработването и прилагането на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор. Централната банка на Швеция сключи също споразумения за валутни суапове с други централни банки, за да се гарантира наличието на основните валути за финансовия сектор. Социалната политика и политиката в областта на пазара на труда бяха разширени, например чрез въвеждане на временни промени в обезщетенията за болест, увеличаване на обезщетенията за безработица, понижаване на изискванията за достъп до схемата за безработица и чрез активни политики в областта на заетостта и образованието (напр. зелени работни места, удължаване на проекта „Ново начало за работа“, летни курсове, повече студенти във висшето образование).

                  (17)

                  Краткосрочният политически отговор на Швеция на пандемията от COVID-19 разчита на осигуряването на съответните ресурси и свободен капацитет, както и на адаптирането на ролите и отговорностите на здравните работници. В средносрочен план това следва да доведе и до навременно и балансирано в географско отношение здравеопазване, подходящо разпределение на здравните работници между различните здравни структури (например в извънболничната и болничната помощ), както и да спомогне за избягването на структурен недостиг на медицински персонал. Използването на силно развития сектор за научни изследвания и иновации на Швеция за ръководени от науката действия може да допринесе за напредък при разработването на ваксини, леченията и диагностиката, както и при превръщането на резултатите от научните изследвания в политики в областта на общественото здраве.

                  (18)

                  Подкрепата за наличието на умения, и по-специално цифрови умения, може да поддържа по-високия растеж на производителността чрез научни изследвания и иновации във високотехнологичните сектори и да спомогне за постигането на амбициозните цели на Швеция по отношение на климата и енергетиката, съдържащи се в нейния национален план в областта на енергетиката и климата. Необходими са също така инвестиции за намаляване на разликите в образователните резултати между учащите се с мигрантски и местен произход. Високото качество на работната ръка беше основен фактор, допринасящ за растежа на производителността на труда, но този принос беше почти изчерпан преди свързаната с COVID-19 криза. Освен това ще бъде необходима интеграция на пазара на труда на групи, чийто потенциал не е бил напълно използван преди кризата, като например мигрантите от държави извън ЕС и хората с увреждания. Недостигът на умения е особено ясно изразен в образованието, здравеопазването, социалната дейност, информационните и комуникационните технологии, промишлеността и строителството.

                  (19)

                  За да се стимулира икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти, както и да се стимулират частните инвестиции, включително чрез съответни реформи. В секторите на цифровите технологии и микроелектрониката повече от 50 % от работодателите съобщават за недостиг на умения, засягащ растежа. Поддържането на високия дял на публичните разходи в областта на научните изследвания е необходимо условие за подобряване на производителността. Наред с това за възстановяването на растежа на производителността на труда са необходими увеличаване на капитала и по-големи инвестиции във високотехнологичните и иновативните сектори. Разпространението на нови цифрови технологии сред малките и средните предприятия ще спомогне за повишаване на производителността. Кризата показа колко важна е цифровата инфраструктура, както и че е необходимо наличието на бърза и стабилна свързаност на всички места, където хората живеят или работят. Разширяването на мобилния широколентов достъп в радиочестотната лента 700 MHz ще играе важна роля, както и възможността за финансова подкрепа за развитието на фиксиран широколентов достъп. Предстоящият търг на 5G ще осигури допълнителен тласък на цифровизацията на шведската икономика. Целта за постигане на неутрално по отношение на климата общество през 2045 г. ще изисква и инвестиции в научни изследвания и иновации, които позволяват разработването и реализирането на новаторски и конкурентоспособни решения за декарбонизация и координирани социални и политически действия. Транспортът е основната област за намаляване на емисиите на парникови газове в Швеция. В политическия дневен ред стои цялостна и сравнително бърза трансформация на автомобилния парк към превозни средства с ниски емисии. Планираните инвестиции в железопътната инфраструктура са от значение за улесняване на разпределянето на дяловете между отделните видове транспорт и за постигане на амбициозната цел на Швеция в областта на климата. Електрификацията на транспорта и промишлеността ще изисква значителни инвестиции в производството и разпределението на електроенергия. Програмирането на Фонда за справедлив преход, който е предмет на предложение на Комисията, за периода 2021—2027 г. би могло да помогне на Швеция да преодолее някои от предизвикателствата, свързани с прехода към неутрална по отношение на климата икономика, по-специално на териториите, обхванати от приложение Г към доклада за страната за 2020 г. Това ще позволи на Швеция да използва този фонд възможно най-пълноценно.

                  (20)

                  Упоритите твърдения за предполагаемо изпиране на пари засегнаха репутацията на шведските банки, като предотвратяването на изпирането на пари продължава да бъде приоритет за Швеция. Ефективният надзор изисква повече ресурси и подходящи процедури за прилагане на подход, основаващ се на оценка на риска. Швеция отчете, че са необходими повече ресурси за упражняване на съответен надзор и извършване на адекватни разследвания, и укрепи капацитета на своя орган за финансов надзор. Този капацитет обаче е все още нисък в сравнение с размера на шведския финансов сектор. Продължават да съществуват предизвикателства, като все още не е напълно приложен подходът, основаващ се на оценка на риска.

                  (21)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към преодоляване на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за държавата препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. продължават да бъдат актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани през следващия годишен цикъл на европейския семестър. Това се отнася и за специфичните за държавата препоръки за 2019 г. относно свързаните с инвестициите икономически политики. Всички специфични за държавата препоръки за 2019 г. следва да бъдат взети предвид при стратегическото програмиране на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., включително за смекчаващи мерки и стратегии за изход от настоящата криза.

                  (22)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Като гарантира цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Швеция ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР и за общите усилия за осигуряване на конкурентоспособна устойчивост в Съюза.

                  (23)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2020 г., на националната програма за реформи за 2020 г. и на последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръки, отправени към Швеция през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

                  (24)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2020 г., като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

                  (25)

                  С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2020 г. и програмата за конвергенция за 2020 г. Специфичните за държавата препоръки за 2020 г. отчитат необходимостта от справяне с пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване като необходима първа стъпка за коригиране на дисбалансите. След пренасочването на специфичните за държавата препоръки за 2020 г. към целта за преодоляване на социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 и улесняване на икономическото възстановяване, нито една от тях не се занимава пряко с макроикономическите дисбаланси, установени от Комисията съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011,

            ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия през 2020 и 2021 г.:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга при насърчаване на инвестициите. Да гарантира устойчивостта на системата за здравеопазване, включително чрез адекватни доставки на оборудване, инфраструктура и работна сила от критично значение.

                  2.

                  Да насърчава иновациите и да оказва подкрепа за образованието и развитието на умения. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да стимулира частните инвестиции, за да се ускори икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху чистото и ефикасно производство и използване на енергия, високотехнологичните и иновативните сектори, 5G мрежите и устойчивия транспорт.

                  3.

                  Да подобри ефективността на надзора във връзка с борбата с изпирането на пари и ефективно да прилага рамката за борба с изпирането на пари.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 159.

         (4)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (5)  Регламент (ЕС) 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета от 30 март 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013, (ЕС) № 1303/2013 и (ЕС) № 508/2014 във връзка със специални мерки за мобилизиране на инвестиции в системите на здравеопазване на държавите членки и в други сектори на техните икономики в отговор на избухването на COVID-19 (Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса) (ОВ L 99, 31.3.2020 г., стр. 5).

         (6)  Регламент (ЕС) 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2020 г. за изменение на регламенти (ЕС) № 1301/2013 и (ЕС) № 1303/2013 по отношение на специалните мерки за предоставяне на изключителна гъвкавост за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове в отговор на избухването на COVID-19 (ОВ L 130, 24.4.2020 г., стр. 1).

         (7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 година относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2020 г. 2020/C 282/28

text:
               26.8.2020

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 282/183

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
      от 20 юли 2020 година
      относно националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Обединеното кралство за 2020 г.
      (2020/C 282/28)
      СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
      като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
      като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
      като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
      като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
      като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
      като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
      като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
      като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
      като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  На 17 декември 2019 г. Комисията прие годишната стратегия за устойчив растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2020 г. Тя взе надлежно предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 17 декември 2019 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който Обединеното кралство не е посочено като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

                  (2)

                  След оттеглянето на Обединеното кралство от Съюза на 31 януари 2020 г. и влизането в сила на Споразумението за оттеглянето на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия (3) („Споразумението за оттегляне“), Обединеното кралство навлезе в преходен период до 31 декември 2020 г. Единно решение, взето преди 1 юли 2020 г. от Съюза и Обединеното кралство в рамките на Съвместния комитет, предвиден в Споразумението за оттегляне, може да удължи този срок с една или две години. През този период правото на Съюза, включително това, свързано с европейския семестър, продължава да се прилага по отношение на Обединеното кралство и на неговата територия.

                  (3)

                  Докладът за Обединеното кралство за 2020 г. беше публикуван на 26 февруари 2020 г. В него бяха оценени напредъкът на Обединеното кралство в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 9 юли 2019 г. (4) („специфичните за държавата препоръки за 2019 г.“), последващите действия във връзка със специфичните за държавата препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Обединеното кралство по отношение на националните му цели по стратегията „Европа 2020“.

                  (4)

                  На 11 март 2020 г. Световната здравна организация обяви официално световна пандемия от COVID-19. Това е тежка извънредна ситуация в областта на общественото здраве, която засяга гражданите, обществата и икономиките. Тя поставя националните здравни системи под силен натиск, причинява смущения в световните вериги за доставки, нестабилност на финансовите пазари и сътресения в потребителското търсене и се отразява отрицателно на различни сектори. Застрашени са работните места и доходите на хората, както и стопанската дейност на предприятията. Пандемията предизвика голямо икономическо сътресение, от което вече има сериозни последици в Съюза. На 13 март 2020 г. Комисията прие съобщение, в което се призовава за координирани икономически мерки в отговор на кризата, включващи всички участници на национално равнище и на равнището на Съюза.

                  (5)

                  Редица държави членки обявиха извънредно положение или въведоха спешни мерки. Всички спешни мерки следва да бъдат строго пропорционални, необходими, ограничени във времето и в съответствие с европейските и международните стандарти. Те следва да подлежат на демократичен надзор и независим съдебен контрол.

                  (6)

                  На 20 март 2020 г. Комисията прие съобщение относно активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж. Както е посочено в член 5, параграф 1, член 6, параграф 3, член 9, параграф 1 и член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97 и член 3, параграф 5 и член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (5), общата клауза за дерогация улеснява координирането на бюджетните политики в период на драстичен икономически спад. В съобщението си от 20 март 2020 г. Комисията изложи своето становище, че предвид очаквания сериозен икономически спад вследствие на пандемията от COVID-19 са изпълнени условията за активирането на общата клауза за дерогация, и предложи на Съвета да одобри това заключение. На 23 март 2020 г. министрите на финансите на държавите членки се съгласиха с оценката на Комисията. Те изразиха съгласие, че сериозният икономически спад изисква решителни, амбициозни и координирани ответни мерки. Активирането на общата клауза за дерогация позволява временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, при условие че с това не се излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Във връзка с корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж Съветът може също така да реши, по препоръка на Комисията, да приеме промяна във фискалната траектория. Общата клауза за дерогация не спира прилагането на процедурите, предвидени в Пакта за стабилност и растеж. Тя позволява на държавите членки да се отклонят от бюджетните задължения, които обичайно се прилагат, като същевременно дава възможност на Комисията и на Съвета да предприемат необходимите мерки за координиране на политиката в рамките на Пакта.

                  (7)

                  Необходими са постоянни действия за ограничаване и контрол на разпространението на пандемията от COVID-19, за повишаване на устойчивостта на националните здравни системи, за смекчаване на социално-икономическите последици от пандемията чрез мерки за подкрепа на предприятията и домакинствата, както и за гарантиране на подходящи здравословни и безопасни условия на труд с оглед на възобновяването на икономическата дейност. Съюзът следва да използва пълноценно различните инструменти, с които разполага, за да подкрепи усилията на държавите членки в тези области. Успоредно с това държавите членки и Съюзът следва да работят съвместно, за да подготвят мерките, необходими за връщането към нормалното функциониране на нашите общества и икономики, както и към устойчивия растеж, като се интегрират, наред с другото, екологичният преход и цифровата трансформация и се извадят поуки от кризата.

                  (8)

                  Кризата, свързана с COVID-19, открои гъвкавостта, която предлага вътрешният пазар по отношение на адаптирането към извънредни ситуации. За да се гарантира обаче бърз и плавен преход към етапа на възстановяване и свободното движение на стоки, услуги и работници, извънредните мерки, които възпрепятстват нормалното функциониране на вътрешния пазар, следва да бъдат премахнати веднага щом престанат да бъдат абсолютно необходими. Текущата криза разкри необходимостта от планове за готовност за действие при кризи в здравния сектор. Подобрени стратегии за покупки, диверсифицирани вериги на доставки и стратегически запаси от основни консумативи са сред елементите от изключително значение за разработването на по-обхватни планове за готовност за действие при кризи.

                  (9)

                  Възможно е социално-икономическите последици от пандемията от COVID-19 да бъдат неравномерно разпределени между различните региони в Обединеното кралство поради различните модели на специализация. Това e свързано със съществен риск от допълнително задълбочаване на регионалните различия в рамките на Обединеното кралство. Настоящото положение изисква целенасочени действия на политиката.

                  (10)

                  Обединеното кралство представи своята национална програма за реформи за 2020 г. на 30 април 2020 г. и програмата си за конвергенция за 2020 г. на 7 май 2020 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

                  (11)

                  Спрямо Обединеното кралство понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Обединеното кралство да гарантира, че през 2019—2020 г. номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи (6) няма да надвишава 1,6 %, което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от брутния вътрешен продукт (БВП). В цялостната оценка на Комисията се потвърждава съществуването на риск от значително отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2019—2020 г., както и за 2018—2019 г. и 2019—2020 г., взети заедно. Данните за изпълнението за периода 2019—2020 г. ще бъдат на разположение през есента на 2020 г.

                  (12)

                  В своята програма за конвергенция за 2019—2020 г. правителството планира влошаване на номиналното салдо от дефицит в размер на 2,2 % от БВП през 2019—2020 г. до дефицит от 2,5 % от БВП през 2020—2021 г. Предвижда се дефицитът да нарасне до 3,1 % от БВП през 2021—2022 г. и да намалее до 2,4 % от БВП до 2024—2025 г. След спада до прогнозна стойност от 83,2 % от БВП през 2019—2020 г., през 2020—2021 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее до 82,9 % съгласно програмата за конвергенция за 2019—2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози обаче вече не изглежда реалистичен, тъй като не се отчита икономическото въздействие на пандемията от COVID-19. Прогнозите в програмата не отчитат също така мерките, обявени от Обединеното кралство в отговор на пандемията от COVID-19. Макроикономическата и фискалната перспектива се характеризират с висока степен на несигурност поради пандемията от COVID-19.

                  (13)

                  В отговор на пандемията от COVID-19 Обединеното кралство прие навременни бюджетни мерки за увеличаване на капацитета на своята здравна система, ограничаване на пандемията и предоставяне на помощ на хората и секторите, които са били особено силно засегнати. Прогнозите в програмата за конвергенция не включват тези мерки, но са взети предвид в прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. Бюджетните мерки възлизат на около 5,5 % от БВП и включват подкрепа за работниците, самостоятелно заетите лица и предприятията, както и мерки за социално подпомагане. Освен това Обединеното кралство обяви мерки, които, макар и да нямат пряко отражение върху бюджета, ще допринесат за осигуряване на ликвидност за предприятията. Тези мерки включват гаранции за заеми в размер на около 16 % от БВП. Цялостното прилагане на спешните мерки и фискалните мерки за подкрепа, последвано от пренасочване на фискалните политики към постигане на разумни средносрочни фискални позиции, когато икономическите условия позволят това, ще допринесе за запазването на фискалната устойчивост в средносрочен план.

                  (14)

                  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2020 г. при непроменени политики салдото по консолидирания държавен бюджет на Обединеното кралство се очаква да бъде -10,7 % от БВП през 2020—2021 г. и -6,2 % от БВП през 2021—2022 г. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да достигне 102,5 % от БВП през 2020—2021 г. и 100,2 % от БВП през 2022 г. Макроикономическият сценарий, заложен в основата на програмата за конвергенция, не отчита въздействието на пандемията от COVID-19, а прогнозите за дълга и дефицита в нея се различават съществено от прогнозите на Комисията.

                  (15)

                  На 20 май 2020 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора поради предполагаемото нарушение от страна на Обединеното кралство на прага на дефицита от 3 % от БВП през 2020—2021 г.Като цяло анализът сочи, че критерият за дефицита, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, не е изпълнен.

                  (16)

                  Текущата криза, свързана с COVID-19, доведе до икономически и социални предизвикателства, които са без прецедент през последните десетилетия. Очаква се безработицата да нарасне с почти 3 процентни пункта до 6,7 % през 2020 г. и да се възстанови слабо до 6 % през 2021 г. — от 3,8 % през 2019 г. Правителството на Обединеното кралство прие спешни мерки за смекчаване на отрицателните последици от сътресението. Разходите за пряката фискална подкрепа ще зависят от търсенето, но може да възлязат на около 110 млрд. GBP (5,5 % от БВП), допълнени с 330 млрд. GBP (16 % от БВП) под формата на кредитни гаранции за банкови заеми. Бяха въведени схеми за работа при намалено работно време, за да се защити заетостта, както и мерки за подкрепа на самостоятелно заетите лица. Покритието и правото на достъп до авансови плащания по системата за универсални кредити (Universal Credit) временно бяха разширени, а основното право при универсалния кредит беше временно удължено за дванадесет месеца. Местните органи също ще получат допълнително еднократно финансиране в подкрепа на икономически уязвимите хора и домакинства. Правителството обяви също така тримесечен мораториум върху плащанията по ипотечните кредити за собствениците на жилища в затруднено положение вследствие на пандемията от COVID-19.

                  (17)

                  За да подкрепи финансовото състояние на предприятията, Bank of England намали на два пъти лихвения процент за банките — общо от 0,75 % на 0,1 %, и намали антцикличния капиталов буфер на Обединеното кралство, за който досегашната планира цел беше 2 % до декември 2020 г., на 0 %, увеличи размера на програмата си за изкупуване на облигации на 645 млрд. GBP и засили подкрепата си за търговските банкови заеми за реалната икономика заедно с държавните гаранции за заеми. Правителството предложи на някои сектори едногодишен мораториум върху заплащането на данък върху нежилищните сгради, отлагане на плащанията на данък добавена стойност (ДДС), както и парични помощи за по-малките предприятия. Предоставена беше и подкрепа за ликвидност под формата на гаранции и комбинирани безвъзмездни средства по схемата за заеми поради прекъсване на стопанската дейност вследствие на коронавируса за малки и средни предприятия под даден праг на оборота, като се използва широк набор от продукти за бизнес финансиране, като револвиращи кредитни инструменти и други продукти, включително срочни кредити. Освен това за всички сектори на стопанска дейност беше направена достъпна обща схема за предоставяне на ликвидност на МСП, но също така и на по-големи предприятия, която може да включва и подкрепа за инвестиции. При разработването и прилагането на тези мерки трябва да се вземе предвид устойчивостта на банковия сектор.

                  (18)

                  Пандемията от COVID-19 разкри слабости в готовността и капацитета на здравните системи в Обединеното кралство да реагират на такива пандемии, по-специално по отношение на съоръженията, персонала и консумативите. Това доведе до спешното създаване на временни полеви болници за пациенти с COVID-19 в цялото Обединено кралство. Наложи се производственият сектор в страната да промени производствените си линии, за да произвежда спешно допълнително медицинско оборудване, като например вентилатори, за да се покрие очакваното ниво на търсене. Кризата, свързана с COVID-19, допълнително изостри проблема с недостига на работна сила в здравния сектор. За управлението на подобни кризи в бъдеще ще са необходими инвестиции в здравната система в цялото Обединено кралство, включително ефективни и добре обезпечени с ресурси мерки за обществено здраве. Тези инвестиции следва да имат за цел осигуряване на необходимото оборудване и съоръжения и необходимата квалифицирана работна ръка, както и, като цяло, капацитета за предоставяне на всички очаквани редовни здравни услуги заедно с грижите за пациенти с COVID-19 или подобни инфекциозни заболявания.

                  (19)

                  Настоящата криза вероятно ще окаже по-голямо въздействие върху най-уязвимото население, изостряйки бедността. Рискът от бедност или социално изключване нарастваше още преди кризата въпреки рекордно ниската безработица. Бедността сред работещите и детската бедност също са високи. Намаляването на социалните плащания и реформите в тази област крият риск от подкопаване на силния ефект на намаляване на бедността на системата за данъчни облекчения на Обединеното кралство. Има поле за засилване на подкрепата за най-уязвимите лица, включително децата, живеещи в бедност, особено като се има предвид очакването кризата да доведе до допълнително увеличаване на неравенството по отношение на доходите.

                  (20)

                  Подобряването на производителността на труда продължава да бъде голямо предизвикателство за Обединеното кралство. Продукцията на час е значително по-ниска в Обединеното кралство, отколкото в повечето други развити икономики, и е само малко по-висока от равнището преди финансовата криза. Растежът на БВП се дължи на ръста на заетостта, като на практика в близкото минало увеличение на производителността не се наблюдава. Въпреки свития пазар на труда, производителността на труда в Обединеното кралство по принцип е на едно и също равнище от началото на 2018 г. Ръстът на реалните работни заплати също остана бавен. Много региони в Обединеното кралство са сравнително бедни, със сравнително ниски нива на инвестициите в умения и инфраструктура. Ограничените перспективи за кариерно развитие за хората с ниско заплащане на труд оказват отрицателно въздействие както върху производителността, така и върху бедността. Това се очаква да продължи и може да се изостри още повече в контекста на кризата, свързана с COVID-19. Сегашната пандемия поставя значителни предизвикателства и пред системите на образование и обучение в Обединеното кралство, по-специално що се отнася до дистанционното обучение и различния достъп до структурирано обучение. Следователно има поле за увеличаване на производителността чрез разрешаването на широкообхватни проблеми, като например ниското ниво на инвестиции в оборудване, инфраструктура и научноизследователска и развойна дейност, както и чрез преодоляването на пропуските в уменията (особено по отношение на основните и техническите умения). Обединеното кралство се стреми към по-големи инвестиции в научни изследвания и иновации и към подобряване на използването на съществуващите технологии в цялата икономика.

                  (21)

                  За да се насърчи икономическото възстановяване, ще бъде важно да се даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да се насърчават частните инвестиции, включително чрез съответните реформи. В Обединеното кралство се наблюдава постоянен недостиг на жилища. Възникват ограничения по отношение на капацитета, като в същото време жилищното строителство остава под необходимите нива, за да може да отговори на очакваното търсене. В същото време количеството и местоположението на земята, която е на разположение за изграждането на нови жилища, продължават да бъдат ограничени вследствие на строгото регулиране на пазара на земя, особено около големите градове. Строителният сектор продължава да бъде от ключово значение за осигуряването на жилища, както и за изпълнението на бъдещите цели в областта на енергийната ефективност и климата, въпреки че намаляването на енергията, използвана за домашно отопление, се усложнява от остарелия жилищен фонд и неговата бавна замяна. След десетилетия на недостиг на публични инвестиции правителството започна да предприема мерки за запълване на липсите в инфраструктурата. Постигнат бе окуражаващ напредък в областта на инвестициите във възобновяеми енергийни източници и беше отбелязано значително намаление на емисиите в енергийния сектор. Преходът към неутралност по отношение на климата обаче все още е свързан с предизвикателства в цялата икономика. Използването на пътните, железопътните и авиационните мрежи на Обединеното кралство достига своя капацитет и това допринася за задръствания и за замърсяването на въздуха. Обединеното кралство има амбицията да заеме челни позиции в областта на превозните средства с нулеви емисии, но по-голямата част от железопътната му мрежа все още не е електрифицирана. Въпреки че покритието на стигащите до крайния потребител фиброоптични мрежи в Обединеното кралство все още е слабо, конкуренцията между мрежите в този пазарен сегмент нараства, тъй като правителството увеличава значително публичната подкрепа за разгръщането на фиброоптични мрежи. Такива инвестиции в цифрова инфраструктура обаче трябва да бъдат съпътствани с подобряване на цифровите умения, тъй като Обединеното кралство страда от структурен недостиг на специализирани умения в областта на информационните технологии.

                  (22)

                  Докато специфичните за държавата препоръки, съдържащи се в настоящата препоръка (наричани по-нататък „специфичните за държавата препоръки за 2020 г.“), са насочени към справяне със социално-икономическото въздействие на пандемията и улесняване на икономическото възстановяване, специфичните за държавата препоръки за 2019 г. обхващаха също реформи, които са от съществено значение за справяне със средносрочните и дългосрочните структурни предизвикателства. Специфичните за държавата препоръки за 2019 г. продължават да бъдат актуални и ще продължат да бъдат наблюдавани в рамките на европейския семестър до края на преходния период.

                  (23)

                  Европейският семестър осигурява рамката за непрекъсната координация на политиките в областта на икономиката и заетостта в Съюза, която може да допринесе за постигане на устойчива икономика. В своите национални програми за реформи за 2020 г. държавите членки направиха преглед на постигнатия напредък по изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Като гарантира цялостното изпълнение на специфичните за държавата препоръки за 2020 г., Обединеното кралство ще допринесе за напредъка към постигането на ЦУР.

                  (24)

                  В рамките на европейския семестър за 2020 г. Комисията извърши цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство и го публикува в доклада за страната за 2020 г. Комисията оцени също и програмата за конвергенция за 2020 г., националната програма за реформи за 2020 г. и последващите действия, предприети във връзка със специфичните за държавата препоръките, отправени към Обединеното кралство през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза.

                  (25)

                  С оглед на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма за 2020 г., като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

            ПРЕПОРЪЧВА на Обединеното кралство да предприеме следните действия през 2020 и 2021 г.:

                  1.

                  Да предприеме всички необходими мерки, в съответствие с общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване. Когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на благоразумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите. Да укрепи устойчивостта на здравната система.

                  2.

                  Да гарантира адекватността и покритието на системата за социална закрила, за да се осигури подкрепа за всички, и по-специално за тези, които са най-засегнати от кризата.

                  3.

                  Да насърчи иновациите и подкрепи развитието на човешкия капитал. Да даде приоритет на готови за изпълнение публични инвестиционни проекти и да стимулира частните инвестиции, за да се ускори икономическото възстановяване. Да съсредоточи инвестициите върху екологичния и цифровия преход, по-специално върху жилищното строителство, чистото и ефективно производство и използване на енергия, устойчивите транспортни инфраструктури и високоскоростните широколентови мрежи.

         Съставено в Брюксел на 20 юли 2020 година.

               За Съвета

               Председател

            J. KLOECKNER

         (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

         (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

         (3)  ОВ L 29, 31.1.2020 г., стр. 7.

         (4)  ОВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 163.

         (5)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

         (6)  Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи, с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

         (7)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.