				|

		52014PC0661

			Препоръка за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА относно присъединяването на Хърватия към Конвенцията от 26 май 1997 г., съставена на основание член К.3, параграф 2, буква в) от Договора за Европейския съюз, за борба с корупцията, в която участват длъжностни лица на Европейските общности или длъжностни лица на държавите — членки на Европейския съюз /* COM/2014/0661 final - 2014/0322 (NLE) */

			   	ОБЯСНИТЕЛЕН
МЕМОРАНДУМ
С Акта
за
присъединяване
на Република
Хърватия от
2011 г.[1]
беше
въведена
опростена
система за
присъединяването
на Хърватия
към
конвенциите (и
протоколите),
сключени от
държавите
членки въз
основа на
член 34 от
Договора за
Европейския
съюз
(предишен
член К.3 от
Договора за
Европейския
съюз). В член 3,
параграфи 4 и 5
от Акта се
постановява,
че Хърватия
се
присъединява
към тези
конвенции и
протоколи по
силата на
Акта за
присъединяване.
В член 3,
параграф 5 от
Акта за
присъединяване
се предвижда,
че за тази
цел Съветът
приема решение,
за да
определи
датата, на
която тези
конвенции
влизат в сила
за Хърватия,
и за да
извърши
всички
необходими
промени в тези
конвенции,
изисквани
поради
присъединяването
на новата
държава
членка (което
при всички
случаи ще
включва
приемането
на конвенциите
на хърватски
език, за да
могат тези
езикови
версии да
бъдат
„еднакво
автентични“).
Съветът
действа по
препоръка на
Комисията
след
консултация
с
Европейския
парламент.
В
приложение І
към Акта за
присъединяване
се съдържа
списък на
съответните
конвенции и
протоколи.
Списъкът
включва
Конвенцията
от 26 май 1997 г., съставена
на основание
член К.3,
параграф 2,
буква в) от
Договора за
Европейския
съюз, за борба
с корупцията,
в която
участват
длъжностни
лица на Европейските
общности или
длъжностни
лица на
държавите — членки
на
Европейския
съюз.
Препоръката
на Комисията
за решение на
Съвета има за
цел да бъдат
осъществени
необходимите
промени,
наложени
поради
присъединяването
на Хърватия
към
гореспоменатата
конвенция, в
съответствие
с член 3,
параграфи 4 и 5
от Акта за
присъединяване.
2014/0322 (NLE)
Препоръка
за
РЕШЕНИЕ
НА СЪВЕТА
относно
присъединяването
на Хърватия
към
Конвенцията
от 26 май 1997 г.,
съставена на
основание
член К.3,
параграф 2, буква
в) от Договора
за
Европейския
съюз, за
борба с
корупцията, в
която
участват
длъжностни
лица на Европейските
общности или
длъжностни
лица на държавите
— членки на
Европейския
съюз

СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
Европейския съюз,

като
взе предвид
Договора за
присъединяване
на Хърватия,
като
взе предвид
Акта за
присъединяване
на Хърватия
(наричан
по-нататък
„Акт за присъединяване“),
и
по-специално
член 3,
параграф 5 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Комисията[2],
като
взе предвид
становището
на
Европейския
парламент[3],
като
има предвид,
че:
(1)       Конвенцията
за борба с
корупцията, в
която участват
длъжностни
лица на
Европейските
общности или
длъжностни
лица на
държавите —
членки на
Европейския
съюз
(наричана по-нататък
„Конвенция срещу
корупцията
на
длъжностни
лица“), бе подписана
на 26 май 1997 г. и
влезе в сила
на 28 септември
2005 г.
(2)       В
член 3,
параграф 4 от
Акта за
присъединяване
се предвижда,
че Хърватия
се
присъединява
към
сключените
от държавите
членки конвенции
и протоколи,
изброени в
приложение І
към Акта за
присъединяване,
сред които е
и
Конвенцията
за борба с
корупцията, в
която
участват
длъжностни
лица на
Европейските
общности или
длъжностни
лица на
държавите —
членки на Европейския
съюз. Те
влизат в сила
по отношение
на Хърватия
на датата,
определена
от Съвета.
(3)       В
съответствие
с член 3,
параграф 5 от
Акта за присъединяване
Съветът
извършва
всички промени,
необходими
поради
присъединяването
към тези
конвенции и
протоколи,
РЕШИ:
Член 1
Конвенцията
срещу
корупцията на
длъжностни
лица влиза в
сила за
Хърватия на
първия ден от
първия месец
след датата на
приемане на
настоящото
решение.
Член 2
Текстът
на
Конвенцията
срещу
корупцията на
длъжностни
лица,
изготвен на
хърватски език
и приложен
към
настоящото
решение, е автентичен
при същите
условия като
другите текстове
на
Конвенцията
срещу
корупцията
на длъжностни
лица.
Член 3
Настоящото
решение
поражда
действие на двадесетия
ден след деня
на
публикуването
му в Официален
вестник на
Европейския
съюз.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 112, 24.4.2012 г.,
стр. 6–110
[2]               ОВ C , г., стр. .
[3]               ОВ C , г., стр. .
“Translation of the Annex is
not required for adoption as, as stated in the main act, the Annex concerns the
Croatian language version only.”


title: Препоръка (ЕС) 2017/1936 на Комисията от 18 октомври 2017 година за незабавни мерки за предотвратяване на злоупотребата с прекурсори на взривни вещества (Текст от значение за ЕИП. )

text:
               24.10.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 273/12

         ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2017/1936 НА КОМИСИЯТА
   от 18 октомври 2017 година
   за незабавни мерки за предотвратяване на злоупотребата с прекурсори на взривни вещества
   (текст от значение за ЕИП)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Неотдавнашните терористични атаки и инциденти показват, че заплахата от самоделни взривни вещества в Европа продължава да бъде голяма. Прекурсорите на взривни вещества продължават да бъдат достъпни и използвани за целите на направата на самоделни взривни вещества въпреки усилията за ефективно ограничаване и контрол на достъпа до тях.

               (2)

               В своята Резолюция 2370 (2017) Съветът за сигурност на ООН подчертава първостепенната необходимост да се попречи на терористите да използват суровини и компоненти, които могат да бъдат използвани за производството на взривни вещества, или да търсят достъп до такива, и призовава за повишена бдителност, включително чрез публикуването на добри практики, трансграничния обмен на информация и установяването на партньорства.

               (3)

               С Регламент (ЕС) № 98/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1) се установяват хармонизирани правила относно предоставянето, въвеждането, притежаването и използването на вещества или смеси, с които може да се злоупотреби за незаконно производство на взривни вещества, с оглед на ограничаването на наличността им за масовия потребител и осигуряването на подходящо докладване на подозрителни трансакции по цялата верига на доставки.

               (4)

               Правилното прилагане на Регламент (ЕС) № 98/2013 от страна на всички държави членки е необходимо за постигане на заложената в него цел за подобряване на свободното движение на химични вещества и смеси в рамките на вътрешния пазар и за премахване на нарушенията на конкуренцията, като същевременно се осигури висока степен на защита на безопасността на масовия потребител. То ще спомогне също така за постигането на целите на Директива (ЕС) 2017/541 на Европейския парламент и на Съвета (2) за предотвратяване на терористични престъпления, включващи производството, притежаването, придобиването, превоза, доставянето или използването на взривни вещества, както и предоставянето и получаването на инструкции за направата или използването на взривни вещества.

               (5)

               Настоящата препоръка има за цел да се гарантира, че целта на Регламент (ЕС) № 98/2013 може да бъде постигната по-ефективно чрез предоставянето на насоки на държавите членки за неговото прилагане. Настоящата препоръка допълва насоките (3), приети от Комисията и от Постоянния комитет по прекурсорите (4), и в нея са взети предвид обсъжданията, проведени в рамките на този комитет, както и по време на поредица от регионални семинари с участието на органите на държавите членки, организирани през 2016 г. и 2017 г.

               (6)

               Наличността на прекурсори на взривни вещества за масовия потребител следва да бъде ограничена, за да се попречи на терористите да придобиват прекурсори на взривни вещества. С Регламент (ЕС) № 98/2013 се ограничава достъпът на масовия потребител до седем химични вещества (прекурсори на взривни вещества под ограничение, изброени в приложение I от Регламент (ЕС) № 98/2013) (5) и използването от негова страна на тези вещества.

               (7)

               Независимо от тази забрана държавите членки могат да решат да предоставят достъп на масовия потребител до тези вещества само посредством система за издаване на разрешения и регистрация. Към 1 януари 2017 г. шестнадесет държави членки имат режим за издаване на разрешения и/или режим за регистрация вместо забрана. (6) Следователно в тези държави членки прекурсори на взривни вещества и смеси под ограничение са все още достъпни за масовия потребител и използвани от него.

               (8)

               Държавите членки следва да идентифицират и насърчават по-ниски концентрации и алтернативни вещества, които пораждат по-малка загриженост за сигурността, както и да установят условията относно съхранението на прекурсори на взривни вещества. Държавите членки, които имат режим за издаване на разрешения, следва да извършват проверка на миналото на лицето, подало заявление за разрешение.

               (9)

               В настоящата препоръка също така се призовава за подобряване на прилагането на ограниченията и проверките, заложени в Регламент (ЕС) № 98/2013, както и за междусекторно сътрудничество. Повишаването на степента на информираност на всички участници във веригата на доставки, включително тези, които развиват дейност онлайн, ще им позволи да изпълняват по-добре задълженията си по Регламент (ЕС) № 98/2013.

               (10)

               Без да се засягат правните рамки за трансграничен обмен на информация в контекста на наказателни разследвания по отношение на терористични престъпления (7) или в областта на митниците (8), в настоящата препоръка се призовава за обмен на информация за подозрителни трансакции, липси, кражби и други подозрителни инциденти или заявления за разрешение, които изглежда, че имат трансграничен елемент.

               (11)

               Въпреки че неотдавнашните нападения и инциденти включваха предимно използването на триацетон трипероксид (TATP), заплахата се отнася до по-широк кръг от самоделни взривни вещества и прекурсори на взривни вещества. Съюзът и неговите държави членки трябва да останат бдителни, като идентифицират и реагират на развитията в тази област, в сътрудничество със съответните заинтересовани страни и потребители.

               (12)

               От приемането на Регламента насам, Комисията наблюдава и спомага за неговото прилагане в тясно сътрудничество с Постоянния комитет по прекурсорите. През февруари 2017 г. Комисията прие доклад (9), в който се заключава, че въпреки че влизането в сила на Регламента е допринесло за намаляване на свързаната с прекурсорите на взривни вещества заплаха в Европа, е необходимо да се набележат мерки и действия, които укрепват системата за контрол в областта на самоделните взривни вещества. През май 2017 г. Комисията започна работата си по преразглеждане на Регламента относно прекурсорите на взривни вещества (10) с оценка, която ще бъде последвана от оценка на въздействието през първата половина на 2018 г. При оценката ще бъдат разгледани уместността, ефективността, ефикасността, съгласуваността и добавената стойност на Регламента и ще бъдат откроени проблемите и пречките, които могат да наложат предприемането на допълнителни действия. В рамките на оценката на въздействието ще бъдат разгледани различни варианти на политиката за справяне с установените проблеми и пречки. В очакване на резултата от преразглеждането, в настоящата препоръка се препоръчва държавите членки да предприемат незабавни стъпки за ефективно ограничаване на наличността на прекурсори на взривни вещества за масовия потребител съобразно възможностите, предлагани от действащия регламент,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

      Ограничаване на наличността на прекурсори на взривни вещества за масовия потребител

               1.

               Държавите членки следва да предприемат всички необходими мерки в съответствие с Регламент (ЕС) № 98/2013, за да ограничат наличността на прекурсори на взривни вещества за масовия потребител и да попречат на достъпа на терористи до прекурсори на взривни вещества, както и да осигурят подходящо докладване на подозрителни трансакции по цялата верига на доставки. За тази цел държавите членки следва внимателно да оценят дали забранителният, разрешителният или регистрационният режим, който са въвели, постига ефективно тези цели. Държавите членки следва да информират Комисията за резултатите от своята оценка в срок от четири месеца след приемането на настоящата препоръка. Тази информация ще спомогне за оценката на възможни допълнителни мерки на равнището на ЕС.

               2.

               Освен това държавите членки следва спешно да предприемат следните действия:

                           а)

                           да насърчават и, когато е възможно и целесъобразно, да изискват използването на алтернативни вещества или по-ниски концентрации, които могат да бъдат използвани за същата законна дейност, но които пораждат по-малка загриженост за сигурността;

                           б)

                           да определят условия за сигурност на съхранението на прекурсори на взривни вещества за икономическите оператори, професионалните потребители и масовия потребител, които законно притежават прекурсори на взривни вещества;

                           в)

                           да предоставят ясни насоки на икономическите оператори относно начините за ефективна и ефикасна проверка на това дали дадено лице е масов потребител. За тази цел държавите членки могат да прилагат понятието за „професионален потребител“, което предполага, че лицето има нужда от прекурсор на взривни вещества под ограничение за цели, свързани с неговото занятие, професионална или стопанска дейност;

                           г)

                           когато е налице схема на издаване на разрешения в съответствие с член 4, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 98/2013, да извършват проверка на миналото на лицето, подало заявление за разрешение, по-специално проверка относно заявителя в регистрите за съдимост във всички държави, в които той е пребивавал през предходните пет години; както и

                           д)

                           да създадат системи за инспекция за установяване на неспазване от страна на икономическите оператори.

      Засилване на сътрудничеството и взаимодействие с участниците във веригата на доставки

               3.

               С цел да се засили сътрудничеството и да се осъществява взаимодействие с участниците във веригата на доставки, държавите членки следва:

                           а)

                           да осигурят обучения, за да гарантират, че органите в областта на правоприлагането, първоначалното реагиране и митниците са в състояние да разпознават прекурсорите на взривни вещества и смеси по време на изпълнение на служебните си задължения и да реагират своевременно и по подходящ начин на подозрителни действия;

                           б)

                           в допълнение към съществуващите задължения за докладване по член 9, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 98/2013, да насърчават крайните потребители на прекурсори на взривни вещества да докладват за значителни липси и кражби;

                           в)

                           доколкото това вече не е част от съществуващи задължения съгласно законодателството на Съюза, да обменят информация за подозрителни трансакции, липси, кражби и други подозрителни инциденти или заявления за разрешение, когато те е възможно да имат трансгранични елементи, с други засегнати държави членки във възможно най-кратки срокове и в съответствие с националното право и съответните международни правни инструменти; както и

                           г)

                           да идентифицират всички сектори от значение, включително тези, извършващи онлайн дейности, да предприемат целеви действия за повишаване на осведомеността, съобразени с особеностите на всеки сектор, и да поддържат диалог с участниците във веригата на доставки и с крайните потребители, за да се подобри разбирането относно законното използване за професионални и непрофесионални цели на прекурсорите на взривни вещества.

      Съставено в Брюксел на 18 октомври 2017 година.

            За Комисията

         Julian KING

            Член на Комисията

      (1)  Регламент (ЕС) № 98/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 15 януари 2013 г. относно предлагането на пазара и използването на прекурсори на взривни вещества (ОВ L 39, 9.2.2013 г., стр. 1).

      (2)  Директива (ЕС) 2017/541 на Европейския парламент и на Съвета от 15 март 2017 г. относно борбата с тероризма и за замяна на Рамково решение 2002/475/ПВР на Съвета, и за изменение на Решение 2005/671/ПВР на Съвета (ОВ L 88, 31.3.2017 г., стр. 6).

      (3)  https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/explosives/explosives-precursors/docs/guidelines_on_the_marketing_and_use_of_explosives_precursors_en.pdf

      (4)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=3245

      (5)  Водороден пероксид, нитрометан, азотна киселина, калиев хлорат, калиев перхлорат, натриев хлорат, натриев перхлорат в концентрация по-висока от съответната пределна стойност, посочена в приложение I, както и смес или друго вещество, в което е налично такова изброено вещество в концентрация по-висока от съответната пределна стойност.

      (6)  Доклад на Комисията относно прилагането на Регламент (ЕС) № 98/2013 на Европейския парламент и на Съвета относно предлагането на пазара и използването на прекурсори на взривни вещества и делегирането на правомощия в съответствие с него (COM (2017) 103 final от 28 февруари 2017 г.).

      (7)  Решение 2005/671/ПВР на Съвета от 20 септември 2005 г. относно обмена на информация и сътрудничеството по отношение на терористични престъпления (ОВ L 253, 29.9.2005 г., стр. 22).

      (8)  Регламент (ЕО) № 515/97 на Съвета от 13 март 1997 г. относно взаимопомощта между административните органи на държавите членки и сътрудничеството между последните и Комисията по гарантиране на правилното прилагане на законодателството в областта на митническите и земеделските въпроси (ОВ L 82, 22.3.1997 г., стр. 1).

      (9)  Доклад на Комисията относно прилагането на Регламент (ЕС) № 98/2013 на Европейския парламент и на Съвета относно предлагането на пазара и използването на прекурсори на взривни вещества и делегирането на правомощия в съответствие с него (COM (2017) 103 final от 28 февруари 2017 г.).

      (10)  https://ec.europa.eu/home-affairs/what-is-new/work-in-progress/initiatives/revision-regulation-marketing-and-use-explosives-precursors_en


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Austria’s 2013 national reform programme and delivering a Council opinion on Austria’s stability programme for 2012-2017

text:
                         ЕВРОПЕЙСКА
                         КОМИСИЯ
                                              Брюксел, 29.5.2013
                                              COM(2013) 370 final
                                   Препоръка за
                            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
          относно Националната програма за реформи на Австрия за 2013 г.
   и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на
                          Австрия за периода 2012—2017 г.
                               {SWD(2013) 370 final}
BG                                                                             BG
 ---pagebreak---                                             Препоръка за
                                      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Австрия за 2013 г.
     и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на
                                  Австрия за периода 2012—2017 г.
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално
   член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на
   надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на
   икономическите политики1, и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия2,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент3,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:
   (1)    На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на
          Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни
          места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на
          икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е
          необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за
          устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.
   (2)    На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие
          препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите
          членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие
          решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта4,
          като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите
          членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при
          провеждането на националната си икономическа политика и политика по
          заетостта.
   1
          ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.
   2
          COM(2013)370 final
   3
          P7_TA(2013)0052 и P7_TA(2013)0053.
   4
          Решение 2013/208/ЕС на Съвета от 22 април 2013 г.
BG                                                 2                                    BG
 ---pagebreak---    (3) На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители взеха решение
       относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана
       рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се
       използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение
       относно действията, които да бъдат предприети на равнище държави членки,
       като изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията
       „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.
   (4) На 6 юли 2012 г. Съветът прие препоръка относно националната програма за
       реформи на Австрия за 2012 г. и даде становището си относно актуализираната
       програма за стабилност на Австрия за периода 2011—2016 г.
   (5) На 28 ноември 2012 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа5, с което
       постави началото на Европейския семестър за координация на икономическите
       политики за 2013 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 28 ноември
       2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение6, в който не
       беше посочено, че Австрия ще бъде една от държавите членки, за които ще се
       извърши задълбочен преглед.
   (6) На 14 март 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към
       осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за
       стимулиране на растежа. Той подчертава необходимостта от провеждане на
       диференцирана и благоприятстваща растежа бюджетна консолидация,
       възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката,
       насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и
       социалните последици от кризата и модернизиране на публичната
       администрация.
   (7) На 16 април 2013 г. Австрия представи своята програма за стабилност, която
       обхваща периода 2013—2017 г., и националната си програма за реформи за
       2013 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени
       взаимовръзките между тях.
   (8) Въз основа на оценката на програма за стабилност за 2013 г. в съответствие с
       Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета, Съветът е на мнение, че Австрия направи
       значителни усилия за консолидация с цел привеждане на бюджета на пътя към
       коригиране на прекомерния дефицит. По отношение на програмата за 2013 г.,
       макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на
       програмата е оптимистичен. Основната цел на бюджетната стратегия, заложена в
       програмата, е постепенното намаляване на дефицита по консолидирания
       държавен бюджет, за да се постигне балансиран бюджет в номинално изражение
       до 2016 г. и да се постигне средносрочната бюджетна цел (СБЦ) до 2015 г. В
       програмата се потвърждава предишната СБЦ за структурен дефицит от 0,45 % от
       БВП. СБЦ е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж.
       Съгласно текущите прогнози, Австрия е на път да коригира прекомерния си
       дефицит до 2013 г., като се има предвид, че дефицитът на консолидирания
       държавен бюджет се оценява на 2,5 % от БВП през 2012 г. и се очаква
       допълнително да намалее до 2,2 % от БВП през 2013 г. и до 1,8 % от БВП през
       2014 г., съответно според прогнозите на Комисията. При все това, налице са
       възможни допълнителни разходи, свързани с развитието на ситуацията в една
       голяма банка, които могат да имат значително въздействие в посока на
   5
       COM(2012) 750 final.
   6
       COM(2012) 751 final.
BG                                        3                                          BG
 ---pagebreak---         увеличаване на дефицита. След силно подобрение, надхвърлящо плана за
        корекция, изискан от ППД през 2012 г., дефицитът на структурното салдо се
        очаква да нарасне през 2013 г. до 1,8 %. Лекото увеличение на структурния
        дефицит през 2013 г. се потвърждава и от прогнозата на Комисията. Според
        информацията на програмата от 2014 г. нататък, в преизчисленото структурно
        салдо се предвижда структурна корекция, надхвърляща 0,5 % през 2014 г. и през
        2015 г. даваща възможност на Австрия да достигне СБЦ, две години по-рано в
        сравнение със сценария, представен в програмата, т.е. през 2015 г. вместо през
        2017 г. Що се отнася до целевия показател за разходите, според информацията,
        предоставена в програмата, темпът на нарастване на държавните разходи, при
        който не се отчитат дискреционните мерки, през 2014 г. и 2016 г. се очаква да
        допринесе за годишна структурна корекция за постигане на СБЦ с 0,5 % от БВП.
        Въпреки това прогнозираното значително намаляване на разходите спрямо БВП
        в сценария по програмата е много амбициозно, тъй като се очаква разходите да
        достигнат по отношение на БВП едно от най-ниските равнища за повече от
        петнадесет години. Може да се очаква Австрия да бъде в преходен период от
        2014 до 2016 г. относно спазването на критерия за дълга и плановете биха
        гарантирали достатъчен напредък към това спазване.
        Засилването на бюджетната рамка остави фискалните отношения между нивата
        на управление в голяма степен непроменени и препокриващите се отговорности
        инесъответствия между отговорностите за финансирани и за разходите
        продължават да са предизвикателство. Комплексният механизъм за
        непрекъснати споразумения между националното правителство, доставчиците на
        социални застрахователни услуги и подфедералното ниво, представляват риск за
        изпълнението на мерките, насочени към ограничаване на разходите за
        здравеопазване. В образованието преговорите относно Предложението,
        съдържащо 6 точки, включително премахването на училищните органи на
        местно равнище, са положителна стъпка към рационализиране на
        отговорностите между различните нива на държавно управление, но би било
        необходимо допълнително опростяване за намаляване на фрагментацията в по-
        голяма степен.
   (9)  Прогнозата е потенциала на австрийската работната сила да се свие след 2020 г.
        и икономиката да се ориентира в по-голяма степен към по-
        висококвалифицирания труд. Съществува поле за оптимизиране използването на
        своето население в трудоспособна възраст, в частност сред жените, мигрантите и
        възрастните работници.
   (10) Равнището на заетост при по-възрастните работници е под средното за ЕС
        (43,1 % спрямо 48,8 %) и почти 30 % от хората прекарват между 1,5 и три
        години като безработни или в отпуск по болест точно преди да се пенсионират.
        Все още относително широкото използване на схемите за ранно пенсиониране и
        за получаване на пенсия за инвалидност, както и относително ниската законово
        установена пенсионна възраст при жените (60 години), която ще се увеличава
        само много плавно в бъдеще, оказва отрицателно въздействие върху
        предлагането на работна ръка от страна на по-възрастните работници.
   (11) Въпреки че равнището на заетост при жените в Австрия е относително високо
        (70,3 % в сравнение с 62,4 % в ЕС през 2012 г.), все още има поле за
        увеличаването му с намаляване на сегментирането на пазара на труда в
        зависимост от пола. Делът на жените при заетостта на непълно работно време е
        сред най-високите в ЕС и наличието на детски заведения и на заведения за
BG                                         4                                           BG
 ---pagebreak---         дългосрочни грижи е ограничено. Равнището на заетостта сред жените, измерено
        в еквиваленти на пълно работно време (55,6 % през 2012 г.) показва, че Австрия
        има особени трудности в пълното разгръщане на потенциала на женската
        работната сила. Освен това жените имат почти два пъти по-често работа на
        непълен работен ден и са силно концентрирани в нископлатените работни места.
        Тази тенденция води до разлика в заплащането на мъжете и жените в размер на
        24 %, която е третата по големина в ЕС. Намаляването на данъчната тежест
        върху лицата с ниски доходи би могло да предостави по-големи стимули за
        увеличаване на участието в пазара на труда. Структурата на австрийските
        данъчни система осигурява пространство за пренасочване на данъчното
        облагане към други източници, които са по-малко вредни за растежа. В
        действителност, данъчните приходи от собствеността в Австрия възлизат на
        0,5 % от БВП и са значително под средното за ЕС равнище в размер на 2,1 % от
        БВП. По-специално, приходите от постоянните данъци върху недвижимо
        имущество, за които се счита, че оказват най-малко отрицателно влияние върху
        растежа, са третите най-ниски в ЕС, което представлява 0,2 % от БВП през
        2011 г. (средна стойност за ЕС 1.3%).
   (12) С 19 % от населението в трудоспособна възраст, което е родено в чужбина, през
        2011 г. Австрия е с един от най-големите дялове на имигрантите в
        трудоспособна възраст в ОИСР. Мигрантите често са изправени пред трудности
        на трудовия пазар и имат значително по-високи нива на безработица (9,7 %
        спрямо 3,6 %) и по-ниски нива на заетост (гражданите на държави извън ЕС:
        62,8 % спрямо австрийците: 76,4 %) освен това, лицата с миграционен произход
        са с три пъти по-високо ниво на заетост при заплащане под тяхното
        действително квалификационно ниво, отколкото австрийците (2008: 27,5 %
        спрямо 9,7 %). Също така техния образователен статут е по-нисък и при тях
        риска от бедност е два пъти по-висок (26,6 % спрямо 12,6 %).
   (13) В средносрочните и дългосрочни прогнози за разходите за пенсии и
        здравеопазване се проявява риск за устойчивостта на публичните финанси.
        Прогнозите на разходите за социални грижи в дългосрочен план също показват
        риск за устойчивостта, макар и в по-малка степен. Неотдавнашните реформи в
        пенсионната система вероятно ще намалят в известна степен рисковете за
        устойчивостта, ако реформите са придружени от подобрения в условията на
        пазара на труда, които да позволяват на по-възрастните работещи да останат по-
        дълго на работа. Въпреки това, ускореното хармонизиране на пенсионната
        възраст при мъжете и жените, както и обвързването на законоустановената
        пенсионна възраст с увеличената продължителност на живота все още липсват.
        Въпросът за фискална устойчивост на здравеопазването и системата за
        дългосрочни грижи трябва да бъдат разгледан също и с оглед на нарастващата
        нужда от и търсенето на дългосрочни грижи. Неотдавнашните политически
        мерки, предприети в сектора на здравеопазването, изглеждат насочени в
        правилната посока, въпреки че през следващите години трябва да се извърши
        внимателна оценка на тяхната ефективност. Съществува възможност за
        подобряване на превенцията, рехабилитацията и независимия живот, за да се
        ограничат бъдещите разходи за дългосрочни грижи.
   (14) Според международните проучвания и сравнителни тестове образователните
        резултати в Австрия са под средните за 10- до 15-годишните въпреки факта, че в
        Австрия размерът на средствата, отделяни за образование, представлява 6,01 %
        от БВП, доста над средното за ЕС равнище от 5,41 %. Повече от 25 % от младите
BG                                          5                                          BG
 ---pagebreak---         хора на възраст 15 години са със слаби четивни умения и техните резултати в
        областта на математиката са само малко по-добри. Разминаването в
        постиженията на младите хора с миграционен произход и родените в Австрия
        техни връстници е сред най-високите в ЕС. В областта на висшето образование
        увеличаването на броя на студентите упражнява натиск върху финансовите и
        организационни системи, но делът на студентите, успешно завършващи
        образованието си, е нисък. Разделението на отговорностите в управлението и
        финансирането на образователната система е фрагментирано.
   (15) Австрия е една от държавите членки, които ще генерират най-голяма полза
        (изразено в БВП) от намаляването на бариерите пред трансграничното
        предоставяне на услуги. Въпреки това, все още съществуват значителни пречки
        за навлизане на пазара и за ефективна конкуренция в сектора на услугите. Тези
        пречки са особено ясно изразени в свободните професии и железопътния
        транспорт. Професионалните услуги играят важна роля в пазарите на бизнес
        услуги, като възлизат на 10 % от БВП и ангажират 11 % от общия брой на
        заетите лица. Продължават да съществуват ограниченията за получаване на
        достъп до и за практикуване на професии в сектора на услугите, например по
        отношение на изискванията за правната форма и за притежаване на акции или
        дялове. Има голямо основание за извършване на оценка на това доколко са
        оправдани тези ограничения и дали същите цели от обществен интерес не могат
        да бъдат постигнати с по-леки регулаторни режими. Макар че неотдавнашните
        промени в законодателството за конкуренцията ще увеличат правомощията на
        Австрийския орган за защита на конкуренцията, неговите финансови и човешки
        ресурси все още са под равнищата, наблюдавани при икономики със сходен или
        дори по-малък размер.
   (16) Австрия отбеляза напредък в трансграничното сътрудничеството между
        надзорните органи в страната на произход и в приемащата страна. Освен това бе
        отбелязан по-нататъшен напредък по отношение на преструктурирането на
        национализираните или частично национализирани банки, които са се
        възползвали от помощта за преструктуриране. Въпреки това, поради рисковете,
        свързани с продължаващото влошаване на качеството на активите на тези банки,
        все още има уязвими области, които трябва да се следят отблизо.
   (17) В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на
        икономическата политика на Австрия. Тя извърши оценка на програмата за
        стабилност и националната програма за реформи. Комисията взе предвид не
        само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-
        икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и
        насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното
        икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към
        бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на
        Европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу.
   (18) С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Австрия,
        като становището му7 е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,
   (19) В рамките на Европейския семестър Комисията също така е извършила анализ
        на икономическата политика на Еврозоната като цяло. Въз основа на това
        Съветът е издал конкретни препоръки, отправени към държавите членки, чиято
   7
        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (EО) № 1466/97 на Съвета.
BG                                                6                                   BG
 ---pagebreak---        парична единица е еврото. Австрия също така следва да гарантира пълното и
       навременно изпълнение на тези препоръки.
   ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия в периода 2013—2014 г.:
   1.   Да изпълни бюджета за 2013 г., както е предвидено, с цел коригиране на
        прекомерния дефицит по устойчив начин и да постигне структурната корекция,
        посочена в препоръките на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит
        (ППД). След коригирането на прекомерния дефицит да положи усилие за
        структурна корекция с подходящо темпо, за да изпълни СБЦ до 2015 г. Да
        рационализира фискалните взаимоотношения между отделните нива на
        държавно управление, например чрез опростяване на организационни
        структури и чрез въвеждането на съответствие между отговорностите за
        разходи и финансиране.
   2.   Да постигне напредък по отношение на хармонизирането на пенсионната
        възраст за мъжете и жените, да обвърже законоустановената пенсионна възраст
        с очакваната продължителност на живота, да приложи и осъществи мониторинг
        на приетите неотдавна реформи за ограничаване на достъпа до ранно
        пенсиониране и да подобри пригодността за заетост на по-възрастните
        работници, с цел да увеличи действителната възраст на пенсиониране и нивото
        на заетостта на по-възрастните работници.
   3.   Да предприеме нови мерки за увеличаване участието на пазара на труда на
        жените, а именно чрез допълнително подобряване на услугите за детски и
        дълготрайни грижи и да се справи с големите разлики в заплащането и
        пенсиите при мъжете и жените. Да използва в пълна степен потенциала на
        пазара на труда на хората с миграционен произход чрез подобряване
        признаването на техните квалификации и техните образователни резултати. Да
        намали ефективната данъчна и социална осигурителна тежест върху труда за
        лицата с нисък доход по неутрален за бюджета начин, като се разчита повече
        на други източници на данъчно облагане, които са по-малко вредни за растежа,
        като постоянните данъци върху недвижимата собственост.
   4.   Да прилага ефективно приетите наскоро реформи на системата на
        здравеопазването, за да се гарантира, че очакваната разходна ефективност се
        реализира. Да разработи финансово устойчив модел за предоставяне на
        дългосрочни грижи и постави по-силен акцент върху превенцията,
        рехабилитацията и независимия живот.
   5.   Да подобри резултатите в образованието, по-специално относно младите хора в
        неравностойно положение, включително чрез укрепване на образованието в
        ранна детска възраст и намаляване на отрицателните последици от т.нар.
        „ранно насочване“. Да подобри още повече стратегическото планиране във
        висшето образование и да укрепи мерките за намаляване на отпадналите от
        образователната система.
   6.   Да укрепи още повече правомощията и ресурсите на федералния орган за
        защита на конкуренцията и извършва мониторинг на прилагането на реформата
        на законодателството в областта на конкуренцията. Да отстрани излишните
        пречки пред доставчиците на услуги. Това включва преглед на това дали
        съществуващите ограничения за навлизането в и упражняването на
BG                                        7                                          BG
 ---pagebreak---           регламентираните професии са оправдани с оглед на общия интерес, както и
          насърчаване на конкуренцията, особено в сектора на железопътния транспорт.
   7.     С цел да се запази финансовата стабилност да продължи внимателно да
          наблюдава национализираните и частично национализирани банки и ускори
          тяхното преструктуриране.
   Съставено в Брюксел на […] година.
                                         За Съвета
                                         Председател
BG                                         8                                         BG


				|

		52013DC0605

			ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА за упълномощаване на Комисията да води преговори от името на Европейския съюз за изменения в Договора за създаване на Енергийна общност /* COM/2013/0605 final - 2013/ () */

			   	ПРЕПОРЪКА
НА КОМИСИЯТА
ДО СЪВЕТА
за
упълномощаване
на Комисията
да води преговори
от името на
Европейския
съюз за изменения
в Договора за
създаване на
Енергийна
общност

1.
ОБЯСНИТЕЛЕН
МЕМОРАНДУМ

Договорът
за създаване
на Енергийна
общност беше
подписан от Европейската
общност и
тогава
деветте договарящи
се страни от
Югоизточна
Европа на 25
октомври 2005 г.
в Атина, като
той влезе в
сила на 1 юли
2006 г. В член 16 от
посочения
договор се
определя, че
„достижения
на правото на
ЕС в областта
на околната
среда“
означава:
·
Директива
85/337/ЕИО на
Съвета от 27
юни 1985 г.
относно
оценката на
въздействието
на някои публични
и частни
проекти
върху
околната
среда,
изменена с
Директива
97/11/ЕО на Съвета
от 3 март 1997 г. и
Директива
2003/35/ЕО на
Европейския
парламент и
Съвета от 26
май 2003 г.,
·
Директива
1999/32/ЕО на
Съвета от 26
април 1999 г.
относно
намаляването
на
съдържанието
на сяра в определени
течни горива
и за
изменение на Директива
93/12/EИО,
·
Директива
2001/80/EО на
Европейския
парламент и на
Съвета от 23 октомври
2001 г. за
ограничаване
на емисиите на
определени
замърсители
във въздуха,
изпускани от
големи
горивни
инсталации
(Директива за
големите
горивни
инсталации),
·
Член 4,
параграф 2 от
Директива
79/409/ЕИО на Съвета
от 2 април 1979 г.
относно
опазването
на дивите
птици.
Член
12 от Договора
за създаване
на Енергийна
общност
гласи, че
всяка
договаряща
се страна
прилага
достиженията
на правото на
ЕС в областта
на околната
среда в
съответствие
с графика за
прилагането
на тези
мерки, изложен
в приложение
II към
договора.
Директивата
за големите
горивни
инсталации
беше
заменена от
глава III, член 72,
параграфи 3 и 4
и
приложение V
от Директива
2010/75/ЕС на Европейския
парламент и
на Съвета от 24
ноември 2010 г.
относно
емисиите от
промишлеността
(комплексно предотвратяване
и контрол на
замърсяването)
считано от 7
януари 2013 г. за
нови
инсталации и
от 1 януари 2016 г.
за
съществуващи
инсталации.
Директивата
за големите
горивни инсталации
се отменя,
считано от
по-късната
дата. Поради
това
достиженията
на правото на
ЕС в областта
на околната
среда, посочени
в член 16 от
Договора за
създаване на
Енергийна
общност, и
графикът за
прилагането му,
установен в
приложение II
към него,
следва
съответно да
претърпят
изменение.
На 29
април 2013 г.
Комисията
прие Решение
C(2013) 2364
окончателен
за
определяне
на предложенията
на Комисията
до Съвета на
министрите на
Енергийната
общност
относно
прилагането
на Директива
2001/80/ЕО на
Европейския
парламент и
на Съвета от 23
октомври 2001 г. за
ограничаване
на емисиите
на определени
замърсители
във въздуха,
изпускани от
големи
горивни
инсталации, и
за
прилагането на
глава III,
приложение V
и член 72,
параграфи 3 и 4
от Директива
2010/75/ЕС на
Европейския
парламент и
на Съвета от 24
ноември 2010 г.
относно
емисиите от
промишлеността
(комплексно
предотвратяване
и контрол на
замърсяването)
и за
изменение на
член 16 и приложение II
към Договора
за създаване
на Енергийна
общност
Член 5,
параграф 2 от
Решение 2006/500 на
Съвета от 29 май
2006 г. за сключване
от страна на
Европейската
общност на
Договора за
създаване на
Енергийна общност
предвижда
процедура,
която Европейската
общност
следва да
приложи,
преди да заеме
позиция в
Енергийната
общност по отношение
на изменения
в Договора за
създаване на
Енергийна
общност.
В
този
контекст
Комисията
препоръчва
на Съвета да
я упълномощи
да води
преговори за необходимите
промени в
Договора за
създаване на
Енергийна
общност в
рамките на
институциите
на
Енергийната
общност.

2.
ПРЕПОРЪКА

Комисията
препоръчва:
·      Съветът да
упълномощи
Комисията да
води
преговори от
името на
Европейския
съюз за
необходимите
изменения в
Договора за
създаване на Енергийна
общност;
·      съгласно
Договора,
Съветът да
упълномощи Комисията
да действа в
качеството
на преговарящ,
представляващ
Европейския
съюз, и да
води
преговори за
измененията
в Договора за
създаване на
Енергийна
общност,
посочени в
указанията
за водене на
преговори,
приложени
към
настоящата
препоръка
(„указания за
водене на
преговори“);
·      Съветът да
определи
комитет, с
който ще се провеждат
консултации
при воденето
на преговорите;
както и
·      Съветът да
издаде
указания за
водене на преговори.

ПРИЛОЖЕНИЕ
Указания
за водене на
преговори за
изменение на
Договора за
създаване на
Енергийна общност.
Измененията,
които ще
бъдат приети
от името на
Европейския
съюз, следва
да имат за
основание
измененията,
предложени в
Решение C(2013) 2364 окончателен
на Комисията,
и да имат за
цел да
гарантират
възможно
най-бързото
сближаване с
актуализираните
достижения
на правото на
ЕС в областта
на околната
среда по
отношение на
емисиите от
големи горивни
инсталации.


				|

		52013DC0374

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Словения за 2013 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за периода 2012—2016 г. /* COM/2013/0374 final - 2012/ () */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Словения за 2013 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета относно
програмата
за
стабилност
на Словения
за периода 2012—2016 г.
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на
Европейския
парламент и
на Съвета от 16
ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и
по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[4],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета
по заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       На 26
март 2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на
Европейската
комисия да се
започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на
икономическите
политики,
която
стратегия ще
се съсредоточи
върху
ключовите
области, в
които е необходимо
да се
предприемат
действия за
повишаване
на
потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)       На 13
юли 2010 г. въз
основа на
предложенията
на Комисията
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.),
а на 21
октомври 2010 г.
прие решение
относно
насоките за
политиките на
държавите
членки по
заетостта[5], като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националната
си икономическа
политика и
политика по
заетостта.
(3)       На 29
юни 2012 г.
държавните и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт за
растеж и
работни
места, с
който се
предоставя
съгласувана
рамка за
действие на
равнището на
отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се
използват
всички
възможни лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха решение
относно
действията,
които да
бъдат предприети
на равнище
държави
членки, като
изразиха
пълната си
ангажираност
с постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на
специфичните
за държавите
препоръки.
(4)       На 6
юли 2012 г.
Съветът прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Словения за
2012 г. и даде
становището
си относно актуализираната
програма за
стабилност на
Словения за
периода 2011—2015 г.
(5)       На 28
ноември 2012 г.
Комисията
прие
Годишния обзор
на растежа[6], с
което
постави
началото на
европейския
семестър за
координация
на
икономическите
политики. На 28
ноември 2012 г.
въз основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
относно
предотвратяването
и
коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси
Комисията
прие също
така Доклада
за механизма
за
предупреждение[7], в
който беше
посочено, че
Словения ще
бъде една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши
задълбочен
преглед.
(6)       На 14
март 2013 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите
за
осигуряването
на финансова
стабилност,
бюджетна
консолидация
и действия за
подпомагане
на растежа.
Той
подчертава
необходимостта
от
провеждане
на
диференцирана
и
благоприятстваща
растежа
бюджетна консолидация,
възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на
заеми за
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с
безработицата
и социалните
последици от
кризата и
модернизиране
на публичната
администрация.
(7)       На 10
април 2013 г.
Комисията
публикува
резултатите
от
задълбочения
преглед[8] за
Словения,
извършен
съгласно
член 5 от Регламент
(ЕС) № 1176/2011.
Анализът на
Комисията
дава основание
да се
заключи, че в
Словения
съществуват
прекомерни
макроикономически
дисбаланси.
Необходими
са спешни
мерки за
спиране на
бързото
натрупване на
тези
дисбаланси и
за тяхното
преодоляване.
Засега
равнищата на
частния и на
публичния
дълг са под
критичните
прагове,
посочени в
таблицата с
показатели, а
нетният външен
дълг също е
сравнително
ограничен.
Проблемът
обаче не е в
равнището на
дълга, а в
неговата
структура,
чиято
концентрация
е най-вече в
корпоративния
сектор. В
контекста на засилващи
се
отрицателни
икономически
тенденции
това
заплашва
стабилността
на финансовия
сектор и
усложнява
изчистването
на дълговете,
включително
посредством
взаимовръзки
с нивото на
държавния
дълг. Тези
рискове са
съчетани с
ограничени
възможности
за
коригиране
на трудовите
и капиталовите
пазари и с
икономическа
структура,
доминирана
от държавно
участие.
Периодите на
несигурност
и правните
пречки пред
извършването
на реформи
попречиха на
Словения
адекватно да
преодолее
дисбалансите
и да засили
капацитета
си за
адаптиране,
което доведе
по-голяма
уязвимост в
момент на
нарастващо
напрежение
около
финансирането
на държавния
дълг.
(8)       На 9
май 2013 г.
Словения
представи
своята актуализирана
програма за
стабилност
за 2013 г. , обхващаща
периода
2012―2016 г., както и
националната
си програма
за реформи за
2013 г. Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(9)       На 23
май 2013 г.
словенските
власти
изпратиха писмо
до Комисията,
с което
обобщават,
изменят и
поясняват
основни
ангажименти
в националната
програма за
реформи.
(10)     Съгласно
извършената
в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета
оценка на
програмата
за
стабилност
за 2013 г.
Съветът е на
мнение, че
въпреки
значителната,
но извършена
в края на
периода
консолидация,
с която
дефицитът бе
намален от 6,2 %
от БВП през
2009 г. на 4,0 % от
БВП през 2012 г.,
не се очаква
Словения да
коригира
прекомерния
си дефицит до
2013 г., както препоръча
Съветът в
края на 2009 г.
Това се дължи
на по-лошата
икономическа
обстановка от
очакваното
към момента
на
препоръката.
Макроикономическият
сценарий въз
основа на
който са
изготвени
бюджетните
прогнози в
програмата, е
като цяло
реалистичен
за 2013 г., но е
оптимистичен
за 2014 г.
По-специално
властите
прогнозират,
че след като
БВП намалее
от 2,3 % през 2012 г.
и 1,9 % през 2013 г.
той ще
нарасне с 0,2 %
през 2014 г., като
се приема, че
ще бъдат
приети фискални
мерки за
намаляване
на дефицита на
сектор
„Държавно
управление“
от 4,2 % от БВП (без
банкова
рекапитализация)
през 2013 г. на 2,6 % от
БВП през 2014 г.
Комисията
прогнозира
обаче, че БВП
ще намалее с
0,1 % през 2014 г.,
ако не настъпи
изменение на
политиката,
което е
сценарий, при
който са взети
предвид само
мерките,
приети до
средата на
април 2013 г., и
прогнозира
дефицит от 4,9 % от
БВП за 2014 г.
Основните
цели на
бюджетната стратегия,
посочени в
програмата,
са коригирането
на
прекомерния
дефицит до
2014 г., което е
една година
след срока,
определен в
края на 2009 г. от
Съвета,
постигане на
балансирана
структурна
позиция до
2017 г. и стабилизиране
на
съотношението
на дълга на ниво
под 55 % от БВП. В
програмата
се потвърждава
средносрочната
цел, която е
балансиран в
структурно
отношение бюджет.
Тази
средносрочна
цел не в
съответствие
с
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж,
защото в нея
не се отчитат
по подходящ
начин
скритите
задължения,
свързани със
застаряването
на
населението.
Планираните
в програмата
водещи цели
за дефицита
са в съответствие
с корекцията
на
прекомерния
дефицит до
2014 г. Предвид
обаче
оптимистичната
прогноза за
растеж за
тази година,
значителните
рискове,
свързани с
прогнозите за
приходите,
както и
недостатъчните
данни за
мерките за
разходите
[Съветът
счита, че е малко
вероятно
прекомерният
дефицит да бъде
коригиран до
2014 г.]. При тези
обстоятелства
следва да
бъдат
уточнени
допълнителни
мерки за
структурна
консолидация,
да бъдат
приети и
приложени, за
да се
гарантира, че
прекомерният
дефицит е
коригиран до
2015 г. най-късно
по надежден и
траен начин,
както препоръча
Съвета [на 21
юни 2013 г.].
Съотношението
на общия
държавен
дълг спрямо
БВП нарасна повече
от два пъти
от 22,0 % през 2008 г.
на 54,1 % през 2012 г.
и се предвижда
да нарасне
допълнително
на 66,5 % до 2014 г. съгласно
прогнозата
на Комисията
от пролетта
на 2013 г.
Властите
очакват, че
съотношението
между дълга и
БВП ще
достигне
връхна точка
от 63,2 % през 2014 г.,
след което ще
намалее на 62,8 %
през 2016 г. Рисковете,
свързани със
съотношението
между дълга и
БВП, клонят
към по-високо
съотношение,
което се
дължи също
така на
големи условни
пасиви и
вероятни
корекции на
наличности-потоци
от трансфери
на активи към
дружеството
за
управление
на банкови
активи (Bank Asset Management Company),
което не е
включено в
програмните
прогнози.
(11)     На 11
май 2013 г.
властите
предприеха
важни стъпки
към
консолидиране
на
публичните
финанси. Те
постигнаха
споразумение
със социалните
партньори
относно
допълнително
намаление с 1¼ %
на основните
брутни
възнаграждения,
което е в
допълнение
към
намалението
с 3 %, което
беше
постигнато
през май 2012 г. в
рамките на закона
за
уравновесяване
на
публичните финанси.
Освен това
парламентът
одобри конституционно
основание за
създаване на
правило за
баланса/излишъка
на общия
държавен
дълг в
структурно
отношение.
Цялостното
транспониране
на
разпоредбите
на Фискалния
пакт ще бъде
извършено
чрез специален
конституционен
акт за
прилагане,
предвиден за
одобрение от
парламента
през ноември
2013 г. Накрая,
парламентът
почти
единодушно
реши да
затегне
конституционните
правила за свикване
и спечелване
на
референдум,
който се
очаква да
улесни
въвеждането
на мерки за
фискална
консолидация.
Предвид
бързо растящият
дълг е още по
важно
бюджетната
стратегия за
2013 г. да бъде
подсилена,
както и да
бъде стриктно
приложена, а
през
следващите
години да
продължи
решителните
действия за
консолидация.
Макар, че
някои данъци
са по-ниски
от средните
стойности за
ЕС,
възможността
те да бъдат
увеличени, не
трябва да бъде
причина за
безкрайно
отлагане на
нуждата от
преосмисляне
на
динамиката
на разходите.
Поради това
изглежда
подходящо
мерките за
увеличаване
на приходите
да бъдат допълнени
с фискална
консолидация
посредством
съкращаване
на
структурните
разходи.
Средносрочната
бюджетна
рамка на
Словения и
правилото ѝ
за разходите
все още не са
насочени в
достатъчна
степен към
постигане на
средносрочната
цел и
осигуряване
на дългосрочна
устойчивост.
В допълнение
бюджетните ограничения
върху някои
подразделения
на сектор „Държавно
управление“,
особено
недиректни ползватели
на бюджета,
изглежда не
се прилагат
изцяло.
Накрая,
международните
и вътрешните
прогнози
сочат, че
размерът на
скритата
икономика в
Словения е
по-голям от
средното за
ЕС, което
показва, че е
налице възможност
за
подобряване
на
спазването
на данъчното
законодателство.

(12)     През
декември 2012 г.
беше приета
пенсионна реформа,
която влезе в
сила през
януари 2013 г. В нея
са
разгледани
проблемите,
установени в
препоръките
от 2012 г., но не в
достатъчна
степен, тъй
като се
очаква, че
реформата ще
се отрази на
публичните
финанси само
в средносрочен
план (до 2020 г.).
Макар че
пенсионната
реформа е
важна стъпка,
в нея не са
посочени
конкретни
мерки за
ограничаване
на свързаните
със
застаряването
на
населението
разходи след
2020 г. Нужни са
допълнителни
реформи за
подобряване
на
устойчивостта
на пенсионните
разходи в
дългосрочен
план, включително
чрез
привеждане в
съответствие
на
пенсионната
възраст с
очакваното
увеличаване
на
продължителността
на живота и чрез
допълнително
ограничаване
на
възможностите
за ранно
пенсиониране.
В областта на
дългосрочните
грижи
търсенето на
услуги надхвърля
предлагането,
докато
разходите са
все още
относително
ниски. Очаква
се търсенето
на
дългосрочни
грижи и
свързаните с
тях разходи да
се увеличат
значително
предвид
тенденцията
към
застаряване
на
населението.
По-задълбочените
оценки на
съществуващите
мерки могат
да
допринесат
за
изготвянето
на политики в
тази област,
които са
основани на
факти в
по-голяма
степен.
(13)     Въпреки
че размерът
на
словенския
банков
сектор е
сравнително
ограничен и
по-малък от
половината
от средния
размер на
банковия
сектор в
еврозоната,
основните
банки са
подложени на
постоянен
натиск по
отношение на
капиталовите
буфери, които
са ниски за
района, а
зависимостта
им от
държавата
като
източник на
капитал представлява
заплаха за
икономиката.
Държавните
национални
банки са
тези, които
най-често се
нуждаят от
рекапитализация.
Макар че
равнищата на
общия частен
дълг са под средното
ниво за евро
зоната и под
критичните
прагове,
посочени в
таблицата с
показатели
за
макроикономическите
дисбаланси,
проблемът е
от
структурно
естество.
По-голяма част
от дълга е
съсредоточена
в корпоративния
сектор и
много
предприятия
са свръхзадлъжняли,
което води до
допълнително
увеличаване
на
необслужваните
заеми. Към
края на 2012 г. 23,7 % от
корпоративните
заеми бяха
просрочени с
90 или повече
дни.
Необходимо е
подновяване
на кредите за
корпоративния
сектор с цел улесняване
на
инвестициите,
подобряване на
производителността
и
конкурентоспособността.
В програмата
за
стабилност
за предвидени
допълнителни
рекапитализации.
Властите
потвърдиха в
писмен вид
ангажимента
си за
предоставяне
на
допълнителен
капитал, ако
е необходимо.
Кредите се
свиват и
взаимовръзките
между
слабите
банки и държавния
дълг се
засилват. В
Словения
лихвеният
процент за
корпоративни
кредити (за
заеми в
размер на над
1 милион евро)
е по-висок с 2
процентни пункта
от този в
евро зоната
като цяло,
като през 2012 г.
този марж
нарасна
допълнително.
Беше прието
рамково
законодателство
за
преструктуриране
на банките, но
все още
предстои да
бъде
приложено.
Дружеството
за
управление
на банкови
активи (Bank Asset Management Company)
продължава
да бъде
централната
институционна
платформа за
оздравяване
на банките. В
националната
програма за
реформа,
допълнена с
нова
информация,
предоставена
от
правителството,
са посочени
планове за
трансфери
към BAMC,
основани на
тестове за
устойчивост,
провеждани
от Банката на
Словения
съгласно
подхода „отдолу-нагоре“.
Властите
потвърдиха в
писмен вид,
че са готови
да работят с
Комисията и
ЕЦБ с цел
гарантиране
на
провеждането
на независими
прегледи на
качеството
на активите
за набор от
банки. Тази
дейност
следва да обхване
цялата
система, за
да се
гарантира трайна
стабилност
на банковия
сектор. В други
държави този
подход се
оказа от
първостепенно
значение за
възстановяване
на доверието,
надеждността
и достъпа до
пазара. Получената
чрез
задълбочена
външна оценка
информация е
необходима
основа за
изготвянето
на стратегия
за целия
финансов сектор.

(14)     В
националната
програма за
реформа не се
посочват
никакви
допълнителни
стъпки за подсилване
на банковия
надзор, което
беше изтъкнато
като
необходимост
в задълбочения
преглед за
2013 г. По
отношение на
действията
за надзор
спрямо
банките
единствената
информация в
програмата е
свързана с
новите тестове
за
устойчивост,
извършвани
от Банката на
Словения. Не
беше
предоставен
допълнителен
преглед на
мерки като
подходящи
макропруденциални
политики.
(15)     През
март 2013 г. беше
приета
реформа на
пазара на
труда с цел
намаляване
на
сегментацията
му и увеличаване
на неговата
гъвкавост. С
реформата се
намалява
защитата на
постоянните
трудови
договори
чрез
опростяване
на процедурите
за уволнение
в случай на
индивидуални
или
колективни
уволнения и
чрез намаляване
на разходите
за
уволняване.
Уреждането
на срочните
трудови
договори
беше
затегнато
допълнително
с цел
намаляване
на
злоупотребите,
а
използването
на работа,
предоставена
чрез
посредническа
агенция, беше
ограничено.
Въпреки че
реформата
върви в
правилната
посока, все
още не може
да се
определи със
сигурност
дали тя е
достатъчно
амбициозна,
за да окаже
съществено
влияние
върху
сегментацията
и
гъвкавостта
на пазара на
труда и да
подобри
способността
на Словения
да привлича
чуждестранни
преки
инвестиции.
Досега не бяха
предприети
никакви
мерки за
справяне с двойния
пазар на
труда,
породен от
разпоредбите
за
студентския
труд. В
националната
програма за
реформи са
посочени
мерки, които
вървят в
правилната
посока.
Младежката безработица
в Словения
нарасна
значително с
4,9 процентни
пункта и
достигна 20,6 %
през 2012 г., докато
равнището на
безработица
се увеличи с 0,7
процентни
пункта и
достигна 9 %
през 2012 г. Въпреки
нарастването
на
безработицата
броят на
безработните
лица, които
участват в активни
мерки на
политиката, насочени
към пазара на
труда,
съфинансирани
от
Европейския
социален
фонд, намаля
значително
през 2012 г.
според
предварителните
национални
данни. Не
бяха взети
мерки за адаптиране
на работните
среди към
по-голямата
продължителност
на активния
живот и не бяха
приети
пригодени
мерки за
учене през целия
живот или
активни
мерки,
насочени към
пазара на
труда с цел
по-голяма
заетост сред завършилите
висше
образование,
по-възрастните
активни лица
и
нискоквалифицираните
работници.
Словения
предприе
някои мерки
за подобряване
на
съответствието
между уменията
и нуждите на
пазара на
труда. В
обществената
служба по
заетостта се
провежда пилотен
проект
относно
начините за
оценка на нуждите,
но
сътрудничеството
със заинтересованите
страни
трябва да
бъде
подобрено.
Трябва да се
направи
повече за
подобряване
на привлекателността
на подходящи
програми за професионално
образование
и обучение. В
малките и
средните
предприятия
се прилагат
допълнителни
мерки за
професионална
ориентация.
Ролята на
работодателите
по отношение
на професионалното
образование
и обучение все
още нуждае от
подобряване.
Подобренията
в тези
области ще
доведат до
увеличаване
на
производителността
и
конкурентоспособността.
(16)     Досега
действията в
рамките на
политиката
за
подобряване
на
разходната
конкурентоспособност
бяха само
частични.
През 2012 г. правителството
намали
размера на
брутните
възнаграждения
в номинални
стойности в публичния
сектор с
около 3 %. В
средата на май
2013 г. беше
постигнато
съгласие със
социалните
партньори за
допълнително
намаляване
на трудовите
разходи в
публичния
сектор.
Минималната
заплата е
една от
най-високите
в ЕС в
процентно
изражение на
средната заплата,
индексирана
е спрямо
инфлацията и беше
предмет на
значително
дискреционно
увеличение
през 2010 г.
Въпреки че
растежът на
номиналното
възнаграждение
на служител
беше
отрицателно
през 2012 г. (-0,4 %),
номиналните
разходи за
единица труд
отчетоха
положителен
растеж през
2012 г. (0,7 %) поради
по-отрицателния
растеж на
производителността
(-1,1 %). За
възстановяване
на
конкурентоспособността
могат да
спомогнат
мерки за повишаване
на растежа на
производителността
и за устойчив
напредък към
намаляване на
номиналните
разходи за
единица труд.

(17)     Държавното
участие в
словенската
икономика е
съществено,
като много от
неговите
характеристики
остават
непроменени
още от преходния
период от
деветдесетте
години. Инструментите
за
приватизация
и корпоративно
преструктуриране,
приети през
деветдесетте
години,
доведоха до
това, че
държавното
участие продължава
да е
преобладаващо,
особено във финансовия
сектор. През
2011 г.
държавите
предприятия
представляваха
една шеста от
общата
добавена
стойност на
словенската
икономика,
около
половина от
общите
загуби в корпоративния
сектор и в
тях работеше
всеки осми
работник.
Освен това
контролираните
от държавата
фондове и
предприятия
имат отражение
върху
публичните
финанси
поради взаимовръзката
между
по-високите
нива на дълга,
нуждите от
рекапитализация
и значителните
държавни
гаранции.
Размерът и
слабостите
на държавните
предприятия
възпират
икономическото
развитие и
растежа и
допринасят за
съществуващите
дисбаланси.
Преобладаващото
държавно
участие и
често лошото
управление
на
държавните
активи
затрудняват
вътрешните и
чуждестранните
инвестиции,
което води до
намаляване
на
производителността
и на конкурентоспособността.
Кръстосаното
участие на
държавните
предприятия
от нефинансовия
сектор в
държавни
финансови
институции
създава
рискове от
верижно
разпространение,
пречи на
корекциите и
нарушава
разпределянето
на ресурси,
особено по
отношение на
нови инвестиции.
(18)     В
националната
програма за
реформи се
подчертават
приоритетите
на
политиката в
областите на
държавно
участие и на
преодоляването
на проблема с
корпоративната
задлъжнялост,
но не се
посочват
подробности относно
планираните
мерки. В
задълбочения
преглед от
2013 г. се
изтъкват
икономическите
резултати
във връзка с
държавното
участие по
отношение на
преките и
условните данъчни
разходи и по
отношение на
нарушаването
на
нормалните
търговски
операции. В
националната
програма за
реформи
обаче като
слабост на
поведението
на държавата
в ролята ѝ на
собственик
на
нефинансови
предприятия
се посочва
само липсата
на
координация. Като
цяло макар
националната
програма за реформи
да съдържа
положителни
елементи, в
нея не се
посочва
достатъчна
информация
относно стратегическата
ориентация
на предприятията,
които ще
продължат да
бъдат
държавна
собственост,
както и
подробни и
обвързани
със срокове
ангажименти
за
подобряване на
техните
финансови
резултати и
управление.
Бяха предприети
някои първи
стъпки за
подобряване
на
корпоративното
управление,
както е посочено
в
конкретните
за отделните
държави
препоръки от
2012 г., и за
приватизация
на някои
държавни
предприятия.
Влезе в сила
законодателство
за
създаването
на бъдещия
държавен
холдинг на
Словения, но
все още не е започнало
ефективното
му
изпълнение.
Създаването
на регистър
на
назначенията
на управленски
позиция и в
надзорните
съвети на
държавните
предприятия
и изисквания
за оповестяване
на дялови
участия може
да спомогнат
за подобряване
на
прозрачността.
В националната
програма за
реформи е
обявена
приватизационна
стратегия за
последното
тримесечие
на 2013 г., която
ще бъде
изготвена
през третото
тримесечие,
както беше
посочено в писмото
от 23 май 2013 г.
Междувременно
правителството
внесе до
парламента
списък с 15
предприятия,
които да
бъдат
приватизирани.
Освен миноритарните
дялове и МСП
в списъка са
включени и
големи
предприятия
като втората
по големина
банка, NKBM.
(19)     В
Словения
броят на
регулираните
професии е
висок и затова
има
възможност
за
значително
смекчаване
на условията
за навлизане
на пазара, което
би могло да
се отрази
положително
на заетостта
и
конкуренцията.
През 2012 г.
словенските
власти
започнаха
реформи за
преглед на
многобройните
регулирани
професии (повече
от 300 в
Словения) с
цел
по-точното им
определение,
намаляване
на
административните
разходи и
опростяване
на достъпа до
професиите. В
началото на
2013 г.
парламентът
трябваше да
приеме
първия набор
от закони в областта
на занаятите,
туризма и
строителството.
Реформата
обаче
закъснява с
изключение
на сектора на
занаятите.
Словения определи
предварителните
правни
условия за
независима
агенция за
защита на
конкуренцията,
но все още
трябва да
гарантира, че
агенцията ще
разполага
постоянно с
подходящ
персонал.
Законодателството
следва да
бъде допълнително
изменено за
създаване на
отделен
бюджетен ред
за агенцията,
което е
необходимо
условие за
гарантиране
на финансовата
ѝ
независимост.
Съдебните
производства
на първа инстанция
по спорни
производства
по граждански
и търговски
дела, както и
производствата
по
несъстоятелност
са
неоправдано дълги.
Въпреки
видимата
положителна
тенденция за
намаляване
на
продължителността
на
гражданските
и
търговските
дела са необходими
усилия за
справяне с
тези
проблеми, тъй
като те затрудняват
стопанската
дейност и
пречат на
Словения да
привлече
чуждестранни
преки
инвестиции. В
този
контекст
предвиденото
намаляване
на броя на
съдиите на
глава на
населението
според
посоченото в
националната
програма за
реформи
трябва да
бъде балансирано
със
значително
подобряване
на ефективността.

(20)     В
националната
програма за
реформи се
потвърждава
необходимостта
от
преструктуриране
на
нефинансови
предприятия,
които изпитват
финансови
затруднения,
но предизвикателството
за
политиката и
нейният отговор
относно
корпоративното
преструктуриране
трябва да
бъдат
допълнително
доразвити в
посока на
намирането
на основани
на пазара
решения.
Необходими
са допълнителни
мерки за
привличане
на частни
инвестиции,
включително
чуждестранни
преки
инвестиции,
за гарантиране,
че частният
сектор ще
поеме в достатъчна
степен
тежестта без
да се засягат
предоставяните
от
данъкоплатците
ресурси.
Процесът на
преструктуриране
следва да
доведе до
продажбата
на
преструктурираните
предприятия
без
използването
на държавно
финансиране.
(21)     Понастоящем
Словения е в
процес на
изменение на
законодателството
с цел
подобряване
на
ефикасността
на
процедурите
по несъстоятелност.
През април
2013 г.
правителството
измени
закона за
финансовите
операции,
производствата
по
несъстоятелност
и
принудителното
прекратяване.
С измененията
се постига
по-точно
определение
на понятието
за
несъстоятелност
и се въвеждат
стимули за
ръководството
на предприятията
да подава
искове за
несъстоятелност
на време. Настоящата
рамка за
несъстоятелността
не предлага
достатъчно
стимули и
санкции, за
да се
гарантира, че
предприятията
подават искове
за
несъстоятелност
в ранен етап.
Задължителните
процедури по
уреждане на
спорове са
сложни и
благоприятстват
длъжника, най-вече
МСП и микро
предприятията.
Липсват
достатъчно
стимули за
ранно
уреждане на
спорове, което
би
гарантирало
запазването
на жизнеспособни
стопански
дейности.
Беше обявено
ново
законодателство
за финансово
преструктуриране
на
свръхзадлъжняли
предприятия
в ранен етап
на процеса, а
в края на май
2013 г. Министерството
на
правосъдието
ще предложи
правни
изменения за
улесняване
на
извънсъдебното
разрешаване
на спорове и
преобразуването
на
задължения.
За
улесняването
на финансовото
преструктуриране
на неликвидните,
но
жизнеспособни
предприятия,
от първостепенно
значение е
създаването
на правна рамка,
съдържаща
съвместими
стимули за
кредиторите,
собствениците
и
ръководството.
(22)     В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
извърши
всеобхватен
анализ на
икономическата
политика,
водена от
Словения. Тя
извърши оценка
на
програмата
за
стабилност и
на националната
програма за
реформи, и
представи задълбочен
преглед.
Комисията
взе предвид
не само
тяхното
значение за
провеждането
на устойчива
бюджетна и
социално-икономическа
политика в
Словения, но
и тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид необходимостта
от засилване
на цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на
равнище ЕС
към бъдещите
решения на
държавите
членки.
Препоръките
ѝ в рамките
на
европейския
семестър са
изразени в
препоръки (1)―(9)
по-долу.
(23)     С
оглед на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
конвергенция
на Словения,
като
становището
му[9]
е изразено
по-специално
в
препоръка (1)
по-долу.
(24)     С
оглед на
задълбочения
преглед,
направен от
Комисията, и
на тази оценка
Съветът
разгледа
националната
програма за
реформи и
програмата
за стабилност.
Неговите
препоръки по
член 6 от
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 са
изразени във
всички
препоръки по-долу.
(25)     В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
извърши
всеобхватен
анализ на
икономическата
политика,
водена в евро
зоната като
цяло. На тази
основа Съветът
публикува
специфични
препоръки, адресирани
до държавите
членки, чиято
валута е
еврото.
Словения
следва да
гарантира цялостното
и
навременното
изпълнение
на тези препоръки.
ПРЕПОРЪЧВА
на Словения
да
предприеме
следните
действия
през периода
2013—2014 г.:
1.           През
2013 г. и след
това да
прилага и
укрепва бюджетната
стратегия,
която да бъде
подпомогната
с добре
дефинирани
структурни
мерки, да
гарантира
корекцията
на прекомерния
дефицит до
2015 г. по траен
начин, както
и да подобри
структурното
салдо,
посочено в препоръката
на Съвета в
рамките на
процедурата
при
прекомерен
дефицит. След
коригирането
на
прекомерния
дефицит да
продължи структурните
корекции,
което ще
позволи на
Словения да
постигне
средносрочната
цел до 2017 г.
Устойчивото
коригиране
на фискалните
дисбаланси
изисква
изпълнението
на амбициозни
структурни
реформи,
което ще подобри
капацитета
за
адаптиране
на икономиката
и ще увеличи
потенциала
за растеж и
заетост. Да
запази
благоприятни
за растежа
разходи, да
приеме мерки
за
подобряване
на степента
на спазване
на данъчното
законодателство
и да изпълни
мерки по
отношение на
разходите,
подкрепени
със
систематични
прегледи на публичните
разходи на
всички нива
на управление.
Да подобри
надеждността
на консолидацията,
да довърши
приемането
на правилото
за
бюджетното
салдо/бюджетния
излишък за
сектор
„Държавно
управление“,
да направи
средносрочната
бюджетна
рамка
задължителна,
всеобхватна
и прозрачна,
и до края на
2013 г. да подсили
ролята на
независимите
органи, които
провеждат
мониторинг
на
фискалната
политика. Да
предприеме
мерки, с
които
постепенно
да бъдат
намалени
условните
пасиви на държавата.
2.           Да
укрепи
дългосрочната
устойчивост
на
пенсионната
система след
2020 г., като
допълнително
коригира
всички
релевантни
параметри,
включително
чрез обвързване
на
пенсионната
възраст с
очакваното увеличение
на
продължителността
на живота,
като
същевременно
запази
подходящ
размер на
пенсиите. Да
спре
увеличаването
на
свързаните с
остаряването
на
населението
разходи за дългосрочни
грижи и да
подобри
достъпа до услугите,
като
пренасочи
предоставянето
на грижи от
институциите
към дома, да
подобри
насочеността
и проверката
на средствата,
с които
разполагат
получателите
на социални помощи,
като засили
превенцията
с цел намаляване
на броя на
инвалидите и
на зависимите
лица.
3.           Да
гарантира, че
развитието
на
възнагражденията,
включително
на
минималната
работна
заплата, са в
полза на
конкурентоспособността
и
създаването
на работни
места. Да
наблюдава
внимателно
ефектите от
неотдавна
проведената
реформа на
пазара на труда
и ако е
необходимо
да определи
области, в
които са
необходими
допълнителни
действия за
създаване на
работни
места и
преодоляване
на
сегментацията,
включително
чрез регулиране
на
студентския
труд. Да
предприеме допълнителни
мерки за
увеличаване
на заетостта
сред младите
висшисти,
по-възрастните
хора и
нискоквалифицираните
работници,
като насочи
ресурсите
към
пригодени
мерки за
активен
пазар на
труда, като
същевременно
подобри
тяхната
ефективност.
Да преодолее
разминаването
между
предлаганите
умения и търсенето,
като подобри
привлекателността
на подходящи
програми за
професионално
образование
и обучение и
развие
допълнително
сътрудничеството
с подходящи
заинтересовани
страни за
определяне
на нуждите на
пазара на труда.
4.           Да
предприеме
необходимите
стъпки с помощта
на
европейските
партньори за
наемане до
юли 2013 г. на
независим
външен
консултант, който
да извърши
преглед на
активите в целия
банков
сектор. През
2013 г. да
завърши този
преглед и да
напредне по
случаите на
двете банки,
които са
предмет на
процедура за
държавни
помощи, за да
ускори
възстановяването
на техния
счетоводен
баланс. Да
бъде готова
да
предостави
допълнителен
капитал в
случай, че
трансферът
на активи или
прегледът им
покажат
допълнителни
слабости. Всички
мерки,
включително
обективното
оценяване на
нуждите от
капитал,
трансферът на
активи към
дружеството
за
управление на
банкови
активи (Bank Asset Management Company),
схемата за
защита на
активите,
оперативното
изпълнение
на мерките за
преструктуриране
следва да
бъдат
изпълнени
изцяло при пълно
съответствие
с правилата
за държавна
помощ в
случаите, в
които има
такава. Успоредно
с това до
март 2014 г. да
изготви и
приложи
цялостна
секторна
стратегия, за
да гарантира
независимо
ръководство
за преструктурираните
банки и
значително
да подобри
управлението,
управлението
на риска и рентабилността
на сектора,
включително
чрез
консолидация,
когато е
уместно.
Бързо да започне
подготовката
на обявената
приватизация
на NKBM и до
септември
2013 г. да
изготви
амбициозен
график за
оттегляне на
преките или
непреките
дялови
участия на
държавата в
банките.
5.           До
края на 2013 г. да
преразгледа
банковата регулаторна
рамка и въз
основа на този
преглед да
подсили
капацитета
за надзор,
прозрачността
и
оповестяването
на статистическите
данни.
6.           Да
ускори
реформата на
регулираните
услуги,
включително
значително
смекчаване
на условията
за навлизане
на пазара. Да
подобри
бизнес
средата,
включително
чрез
гарантиране
на
независимостта
и предоставяне
на
достатъчни и
автономни финансови
средства на
агенцията за
защита на
конкуренцията.

7.           Да
използва
опита от
предишни
действия за намаляване
на
продължителността
на съдебните
производства
на първа инстанция
при спорни
граждански и
търговски дела
и броя на
висящите
производства,
най-вече при
принудително
изпълнение.
8.           Като
част от
планираната
за края на
септември
2013 г.
стратегия на
правителството
да класифицира
основни и
неосновни
държавни активи
съгласно
икономически
критерии с
оглед на оттеглянето
на неосновни
активи.
Навременно
да задейства
изцяло
държавния
холдинг на
Словения (Slovenia Sovereign
Holding (SSH)) и да
прехвърли
собствеността
и
управлението
на всички
дялови участия
на SSH, като
изключи
потенциално
тези, които
не са
включени в списъка
за незабавно
цялостно
приватизиране.
Да гарантира
професионалното
управление
на SSH от самото
начало, като
включи евентуално
международна
експертиза, и
създаде ясна
независима
връзка с
участващите
предприятия.
За основните
дялови
участия да
разработи
специфични
за сектора
стратегии за
подобряване
на
рентабилността
и корпоративното
управление.
Да въведе
задължителен
и обществено
достъпен
регистър за
назначаване
на
управленски
позиции и в
управителните
съвети в
държавните
предприятия
с изискване
за оповестяване
на дялови
участия. Да
гарантира, че
регулаторната
рамка
улеснява
оттеглянето
на неосновни
държавни
активи и че административните
пречки са
сведени до минимум.
9.           Да
определи и
започне
работата по
премахването
на всички
съществуващи
правни и административни
пречки за
устойчиво
преструктуриране
на
жизнеспособни,
свръхзадлъжняли
или с ниска
капитализация
предприятия
посредством
основани на
пазара решения.
В този
контекст да
предприеме
мерки за
гарантиране,
че частният
сектор ще
поеме в
достатъчна степен
тежестта, да
увеличи
частните
инвестиции,
включително
чуждестранните
преки инвестиции
и да подобри
ефикасността
на затруднени
предприятия
като част от
процеса на
преструктуриране.
До септември
2013 г. да приеме
необходимата
правна рамка
за преструктуриране
на
извънсъдебното
разрешаване
на спорове,
като
гарантира
нейната
съвместимост
със
съществуващите
разпоредби относно
несъстоятелността
и предостави
стимули за
кредиторите
и
акционерите
за постигане
на извънсъдебни
споразумения
за
преструктуриране.
Да подобри
прилагането
на
процедурите
за
корпоративна
несъстоятелност
и съдебно
разрешаване
на спорове,
включително
бързо
разрешаване
на висящи
съдебни дела
с цел
увеличаване
на
възстановимата
стойност и за
улесняване
на
навременното
и ефикасното
разрешаване
на
проблемите,
свързани с
необслужвани
заеми.
Съставено
в Брюксел на […] година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209,
2.8.1997 г., стр. 1.
[2]               ОВ L 306,
23.11.2011 г., стр. 25.
[3]               COM(2013) 374 final
[4]               P7_TA(2013)0052 и
P7_TA(2013)0053.
[5]               Решение
2013/208/ЕС на
Съвета от 22
април 2013 г.
[6]               COM(2012) 750 final
[7]               COM(2012) 751 final
[8]               SWD(2013) 122 final
[9]               Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент (EО) № 1466/97
на Съвета.