title: 2009/114/ЕО: Препоръка на Съвета от 10 февруари 2009 година относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Девети ЕФР) за финансовата 2007 година

text:
               11.2.2009

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 40/37

      ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

   от 10 февруари 2009 година
   относно освобождаване на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Европейския фонд за развитие (Девети ЕФР) за финансовата 2007 година
   (2009/114/ЕО)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
   като взе предвид Споразумението за партньорство АКТБ-ЕО, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (1), изменено със споразумение, подписано в Люксембург на 25 юни 2005 г. (2),
   като взе предвид Вътрешното споразумение (3) относно финансирането и управлението на помощта от Общността по Финансовия протокол към Споразумението за партньорство АКТБ-ЕО, наричано по-нататък „Вътрешното споразумение“, за създаване, наред с другото, на Деветия европейски фонд за развитие (Девети ЕФР), и по-специално член 32, параграф 3 от него,
   като взе предвид Финансовия регламент от 27 март 2003 г., приложим за Деветия европейски фонд за развитие (4), и по-специално членове 96—103 от него,
   като разгледа отчета за приходите и разходите и счетоводния баланс за операциите на Деветия ЕФР към 31 декември 2007 г. и доклада на Сметната палата за финансовата 2007 г., заедно с отговорите на Комисията (5),
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 32, параграф 3 от Вътрешното споразумение, освобождаването от отговорност за финансовото управление на Деветия ЕФР се дава на Комисията от Европейския парламент по препоръка на Съвета.

               (2)

               Цялостното изпълнение на операциите на Деветия ЕФР през финансовата 2007 г. от страна на Комисията е удовлетворително,

         ПРЕПОРЪЧВА на Европейския парламент да освободи Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на операциите на Деветия ЕФР за финансовата 2007 година.

      Съставено в Брюксел на 10 февруари 2009 година.

            За Съвета

            Председател

         M. KALOUSEK

      (1)  ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 3.

      (2)  ОВ L 287, 28.10.2005 г., стр. 4.

      (3)  ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 355.

      (4)  ОВ L 83, 1.4.2003 г., стр. 1.

      (5)  ОВ С 286, 10.11.2008 г., стр. 273.


title: Препоръка № U1 от 12 юни 2009 година относно приложимото законодателство по отношение на безработни лица, осъществяващи почасова професионална или търговска дейност в държава-членка, различна от държавата на пребиваване (текст от значение за ЕИП и за Споразумението между ЕО и Швейцария)

text:
               24.4.2010

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 106/49

         ПРЕПОРЪКА № U1
   от 12 юни 2009 година
   относно приложимото законодателство по отношение на безработни лица, осъществяващи почасова професионална или търговска дейност в държава-членка, различна от държавата на пребиваване
   (текст от значение за ЕИП и за Споразумението между ЕО и Швейцария)
   2010/C 106/15
   АДМИНИСТРАТИВНАТА КОМИСИЯ ЗА КООРДИНАЦИЯ НА СИСТЕМИТЕ ЗА СОЦИАЛНА СИГУРНОСТ,
   като взе предвид член 72, буква а) от Регламент (ЕО) № 883/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. за координация на системите за социална сигурност (1), съгласно който Административната комисия е натоварена с разглеждането на всички административни въпроси или въпроси, свързани с тълкуването, произтичащи от разпоредбите на Регламент (ЕО) № 883/2004 и Регламент (ЕО) № 987/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 година за установяване процедурата за прилагане на Регламент (ЕО) № 883/2004 за координация на системите за социална сигурност (2),
   като взе предвид член 11, параграф 3, буква а), член 16, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 883/2004 и член 18 от Регламент (ЕО) № 987/2009,
   като има предвид, че:

               (1)

               На лицата, които пребивават на територията на държава-членка и съгласно приложимото към тях законодателство имат право на обезщетения за безработица, следва да се позволи да извършват почасова професионална или търговска дейност на територията на друга държава-членка, като същевременно запазват правото си да получават обезщетения за безработица от държавата на пребиваване.

               (2)

               При това положение е необходимо в съответствие с член 11 от Регламент (ЕО) № 883/2004 да се определи приложимото по отношение на такива лица законодателство, с цел да се избегне евентуален конфликт на законодателства.

               (3)

               Съгласно член 11, параграф 2 лицата, които получават парични обезщетения поради или вследствие на своя дейност като заето или самостоятелно заето лице, се считат, че упражняват посочената дейност.

               (4)

               Съгласно член 11, параграф 3, буква a) от посочения регламент спрямо лице, осъществяващо дейност като заето или като самостоятелно заето лице в една държава-членка, се прилага законодателството на тази държава-членка.

               (5)

               В интерес на лицата, упоменати в съображение 1 по-горе, е желателно спрямо тях да продължи да се прилага законодателството на държавата им на пребиваване, както по отношение на плащането на вноските, дължими във връзка с тяхната професионална или търговска дейност, така и по отношение на отпускането на обезщетения.

               (6)

               В член 16, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 883/2004 се разрешава на държавите-членки да предвиждат изключения от членове 11—15 от посочения регламент;
               в съответствие с условията, заложени в член 71, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 883/2004,

         С НАСТОЯЩОТО ПРЕПОРЪЧВА НА КОМПЕТЕНТНИТЕ СЛУЖБИ И ИНСТИТУЦИИ:

               1.

               Компетентните органи на съответните държави-членки сключват или дават инструкции на определените от тях органи да сключват споразумения по член 16, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 883/2004, при следните условия:
               Споразуменията следва да предвиждат, че лицата, получаващи обезщетения за безработица в държавата си на пребиваване и едновременно с това извършващи почасова професионална или търговска дейност в друга държава-членка са подчинени изключително на законодателството на първата държава, както по отношение на плащането на вноските, така и по отношение на отпускането на обезщетения.
               Институцията, предоставяща обезщетението за безработица в държавата на пребиваване на съответното лице, информира институцията,определена от компетентния орган на същата държава, за всяка почасова професионална или търговска дейност, която съответното лице извършва на територията на друга държава-членка.
               Последната институция незабавно информира институцията, определена от компетентния орган на държавата-членка, на чиято територия заинтересованото лице извършва почасова дейност, че лицето остава подчинено на законодателството на държавата-членка на пребиваване.

               2.

               По отношение на гореупоменатите споразумения се прилагат административните процедури, определени в членове 19—21 от Регламент (ЕО) № 987/2009.

               3.

               Споразумението, сключено от държавите-членки в съответствие с Препоръка № 18 от 28 февруари 1986 г. и приложено към настоящата препоръка, остава в сила по отношение на регламенти (ЕО) № 883/2004 и (ЕО) № 987/2009, при условията, определени в точка 2 от настоящата препоръка.

               4.

               Настоящото решение се публикува в Официален вестник на Европейския съюз. То се прилага от датата на влизане в сила на Регламент (ЕО) № 987/2009.

            Председател на Административната комисия

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  ОВ L 166, 30.4.2004 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 284, 30.10.2009 г., стр. 1.

      ПРИЛОЖЕНИЕ
      Споразумение от 28 октомври 1986 г. между Белгия и Люксембург за определяне на законодателството, приложимо по отношение на безработни лица, пребиваващи в една от двете държави, в която получават обезщетения за безработица, а в другата работят почасово.


title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2016 година относно националната програма за реформи на Испания за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2016 г.

text:
               18.8.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 299/7

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2016 година
   относно националната програма за реформи на Испания за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2016 г.
   (2016/C 299/02)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2016 г. за координация на икономическите политики. На 17—18 март 2016 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на растежа. На 26 ноември 2015 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Испания е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. (3). Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тесните взаимовръзки между икономиките в икономическия и паричен съюз, Испания следва да гарантира цялостното и навременно изпълнение на препоръката.

               (2)

               Докладът за Испания за 2016 г. беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В него бе оценен напредъкът на Испания в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 14 юли 2015 г., както и по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включваше също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. На 8 март 2016 г. Комисията представи резултатите от задълбочения преглед. Вследствие на направения анализ Комисията стига до заключението, че Испания е засегната от макроикономически дисбаланси. По-специално високото равнище на външния и вътрешния дълг, както публичния, така и частния, продължава да представлява уязвимост в контекста на високата безработица. Съществена е необходимостта от действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за испанската икономика и — предвид нейния мащаб — от отрицателен ефект върху икономическия и паричен съюз. Въпреки подобряването на баланса по текущата сметка, нетните външни пасиви не се очаква да достигнат разумно равнище в краткосрочен план. В ход е намаляване на задлъжнялостта на частния сектор, подкрепяно частично от благоприятните условия на растеж, но тази необходимост не отслабва, а публичният дълг остава висок. Предприети са мерки във финансовия сектор, а също и по отношение на уредбата на корпоративната и индивидуалната несъстоятелност, но са необходими допълнителни действия за иновации и умения и за спазване на Пакта за стабилност и растеж.

               (3)

               На 29 април 2016 г. Испания представи своята национална програма за реформи за 2016 г., а на 30 април 2016 г. своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, в които ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове се обвързва с доброто икономическо управление.

               (5)

            По отношение на Испания понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2016 г. Испания планира да постигне целите за номинален дефицит от 3,6 % от БВП през 2016 г. и от 2,9 % от БВП през 2017 г. Следователно планирано е прекомерният дефицит да бъде коригиран година по-късно от препоръчаното от Съвета, след като целите за структурната корекция и номиналния дефицит не бяха постигнати през 2014 г. и 2015 г. Посочените цели предполагат пълното изпълнение на постоянните икономии в размер на 0,4 % от БВП на централно и регионално равнище, обявени в отговор на препоръката на Автономната комисия от 9 март 2016 г. Планира се впоследствие дефицитът да продължи да спада до 1,6 % от БВП през 2019 г. Не се планира обаче постигането в срока на програмата за стабилност на средносрочната цел за балансирано състояние на бюджета в структурно изражение. По-специално се предвижда преизчисленото структурно салдо да се подобри само слабо през 2016 г. и 2017 г. до приблизително -2
                   % от БВП и да спада бавно, за да достигне -2
                   % от БВП през 2019 г. Съотношението дълг/БВП спадна само слабо през 2015 г. до 99,2 % от БВП и се очаква да спадне леко през 2016 г. и 2017 г. и по-отчетливо през следващите две години до 96 % от БВП през 2019 г., като първичното салдо се превръща в излишък. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен за 2016 г. и 2017 г. и до известна степен оптимистичен след това. Той е одобрен от испанския Независим орган за фискална отговорност (AIReF). Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. дефицитът ще възлиза на 3,9 % от БВП през 2016 г. и 3,1 % от БВП през 2017 г., т.е. над целите за номиналния дефицит в програмата за стабилност. Следователно не се предвижда Испания да коригира прекомерния дефицит през 2016 г., както бе препоръчано от Съвета. Рисковете по отношение на целите за дефицита произхождат главно от несигурността относно изпълнението на икономиите от мерките, приети през март/април 2016 г. Тъй като се предвижда, че структурният дефицит ще нарасне леко и през двете години, структурната корекция не съответства на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Испания да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. По тази причина са необходими допълнителни мерки, за да се гарантира спазването на тези разпоредби през 2016 г. и 2017 г.

               (6)

               По силата на член 10, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (5) Комисията ще следи редовно за изпълнението на действията, предприети от Испания в отговор на последната препоръка на Съвета по член 126, параграф 7 от ДФЕС: следователно Комисията ще препоръча на Съвета да бъдат предприети подходящи стъпки в рамките на прозедурата при прекомерен дефицит.

               (7)

               От 2012 г. насам фискалната рамка на Испания бе укрепена, за да може, наред с другото, да предотвратява отклонения и да гарантира спазването на всички равнища на държавното управление на съответните им дефицит, дълг и разходни цели. Освен това в средата на 2015 г. бе одобрено правило за прилагане на регионално равнище (на доброволни начала, което през 2016 г. стана задължително за повечето региони), което да ограничи растежа на разходите за здравеопазване и фармацевтични продукти, а през ноември 2015 г. бе подписано споразумение между правителството и фармацевтичната промишленост, което да спомогне за рационализирането на разходите за лекарствени продукти. Въпреки това, през 2015 г. повечето региони, както и секторът на социалната сигурност не постигнаха в значителна степен своите вътрешни фискални цели. Разпоредбата за разходите, предвидена в Закона за стабилност, не бе спазена от централните, регионалните и местните подсектори на управлението и нарастването на разходите за фармацевтични продукти, по-специално в болниците, стана още по-изразено, дори ако се изключи въздействието на новите лечения против хепатит C.

               (8)

               В областта на обществените поръчки постиженията на Испания са добри по отношение на качеството на законодателството и наличността на процедури за обжалване. Положени са усилия за рационализиране на обществените поръчки, по специално чрез механизми за съвместно възлагане на обществени поръчки. Несъответствията, които се наблюдават обаче между различните администрации, при осъществяването на обществените поръчки и недостатъчните механизми за контрол възпрепятстват съответното прилагане на правилата за възлагане на обществени поръчки. През последните години броят на предполагаемите нарушения на законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, за които е известено на Комисията, е относително висок. Освен това испанската Сметна палата посочи някои слабости като честото използване на процедурата на договаряне без публикуване, многократното изменение на договорите, практиката на разделяне на договорите на по-малки поръчки, прекомерното използване на спешни процедури и недостатъчната точност и яснота на тръжната документация и административните решения.

               (9)

               Испания осъществи значителен напредък в преструктурирането на финансовия сектор. Приложен бе законът за спестовните банки, целящ укрепването на тяхното управление и намаляването на контролните дялове, държани от банкови фондации. Изпълнението на плановете за преструктуриране на банките, получаващи държавна помощ, е в доста напреднала фаза. Централната банка на Испания измени съществуващия счетоводен режим за кредитните институции и прие нова уредба за SAREB — испанското дружество за управление на активи. Новата уредба ще позволи на SAREB да третира по подходящ начин обезценките и ще му помогне да адаптира своите политики за намаляване на задлъжнялостта в съответствие с реалистични пазарни прогнози.

               (10)

               Реформите на пазара на труда, предприети през последните години, направиха по-силна взаимовръзката между заетостта и растежа, като бе възобновено създаването на работни места, подкрепено от повишената гъвкавост и продължаващото задържане на заплатите. Колективните трудови договори подкрепиха тази тенденция, благодарение също на междуотрасловото споразумение, подписано през юни 2015 г. Неотдавнашното увеличение на заетостта се дължи главно на временни договори, въпреки че броят на новоподписаните безсрочни трудови договори бавно нараства. При все това възползването от насърчителните мерки за наемане за постоянно на нови работници остава ограничено, като делът на временните работници остава един от най-високите в Съюза, а техните възможностите да преминат към постоянен договор остават слаби. Кратката продължителност на временните договори намалява стимулите за инвестиране в човешки капитал и пречи на растежа на производителността. Въпреки че намалява с бързи темпове, безработицата, особено сред младите хора, продължава да е много висока, както и средната ѝ продължителност. Постоянно високата дългосрочна безработица поражда опасност от превръщане на безработицата в трайно явление, което засяга отрицателно условията на труд и социалните условия. Почти 60 % от дългосрочно безработните са нискоквалифицирани, което изисква подходящи активни и пасивни политики по заетостта, както и политики за справяне с широко разпространените несъответствия между търсените и предлаганите умения и за предотвратяване на обезценяването на уменията сред тази група. Взаимодействието с работодателите при разработването на програми за обучение е все още слабо.

               (11)

               Ефективността на активирането и активните мерки на пазара на труда зависи до голяма степен от капацитета на службите по заетостта да разработват и предлагат индивидуализирана подкрепа на бенефициерите. Изпълнението на неотдавнашните реформи на активните политики на пазара на труда напредва бавно, а капацитетът на публичните служби по заетостта да предоставят ефективни, персонализирани консултации и помощ при търсене на работа е все още ограничен. Сътрудничеството между публичните служби по заетостта и частните агенции за намиране на работа остава слабо. Освен това сътрудничеството между публичните служби по заетостта и социалните служби на различните региони остава непостоянно, което възпрепятства предоставянето на координирана помощ на най-отдалечените от пазара на труда лица, особено на получаващите минимален доход. Съществуват значителни разлики между регионите по отношение на схемите за подпомагане на доходите, например в начина на предоставяне, в изискванията за допустимост, в обхвата и адекватността, като същевременно трудности при прехвърлянето на социални обезщетения възпрепятстват междурегионалната трудова мобилност. Освен това информацията за прехода от схемите за минимален доход към заетост е твърде ограничена. Испания понастоящем изготвя карта на националните и регионалните схеми за подпомагане на доходите в страната, обхващаща националните и регионалните нива. При все че бяха въведени някои мерки, ефективността на семейните и жилищните помощи за намаляването на бедността остава ограничена, а липсата на адекватни и достъпни грижи за деца и на дългосрочни грижи обезсърчава най-вече жените да започнат работа.

               (12)

               Все по-бързите промени в отрасловия състав на заетостта, на които Испания е свидетел от 2008 г. насам, са придружени от увеличаване на несъответствията между търсените и предлаганите умения. Ниското общо равнище на уменията затруднява прехода към дейности с по-висока добавена стойност и пречи на растежа на производителността. Въпреки високия брой на завършилите висше образование, предлаганите умения не са достатъчно съобразени с нуждите на пазара на труда и степента на пригодност за заетост на наскоро дипломираните е сред най-ниските в Европа, като значителен дял от тях работят на работни места, които не изискват висше образование. Освен това, въпреки слабото подобрение през последните пет години, подпомогнато отчасти от инициативи за засилване на присъствието на бизнеса в университетските управителни съвети, сътрудничеството между университетите и предприятията продължава да бъде слабо. Намалената мобилност на университетските преподаватели, липсата на гъвкавост на университетската система на управление и административните бариери, пред които са изправени службите за трансфер на научноизследователските резултати (Oficinas de transferencia de resultados de investigación), правят пречките за по-тясно сътрудничество още по-значителни.

               (13)

               Политиката за научни изследвания и иновации в Испания е изправена пред няколко предизвикателства. Взаимодействието между публичните и частните научни изследвания е слабо. Интензитетът на научните изследвания и иновациите в Испания (разходите за научни изследвания и иновации в отношение към БВП) продължава да намалява на фона на сравнително малък брой иновационни дружества и ограничени стимули за сътрудничество между публичните научноизследователски организации и бизнеса. Испания изостава по отношение на повечето бизнес показатели за иновации. Разликата в разходите за интензитет на научните изследвания и иновациите спрямо Съюза като цяло е особено значителна по отношение на инвестициите в научни изследвания и иновации от частния сектор (0,6 % в Испания спрямо 1,3 % за ЕС като цяло). Рисковият капитал все още не е широко използван в Испания, по-специално на първоначалния етап. Слабата координация на политиките за научни изследвания и иновации в Испания и фрагментираната регионална структура от органи и програми за насърчаване на иновационни дейности и стимулиране на сътрудничеството между науката и бизнеса създава значителни предизвикателства за предприятията, особено за по-малките от тях. Слабото участие на бизнеса в иновационни дейности може да е признак на липса на капацитет за усвояване, благоприятни за иновациите рамкови условия и стимули. Както се подчертава в партньорската проверка, извършена от ERAC (Комитет за европейското научноизследователско пространство), на испанската система за научни изследвания и иновации през 2014 г., повечето успешни публични научноизследователски системи се отличават с по-високи степени на оценка и отчетност, отколкото са наблюдаваните в Испания. В този контекст отпускането на финансиране от държавните институции за университетите и публичните научноизследователски организации обикновено не се основава на постижения в областта на научните изследвания и иновациите, което намалява стимулите за подобряване на качеството и приложимостта на научните резултати.

               (14)

               Малката средна големина на испанските дружества помага да се обясни трайната ниска производителност на икономиката. Разрастването на дружествата, съчетано с подобряването на човешкия капитал, иновациите, технологиите, достъпа до финансиране и ефикасно правосъдие, би могъл да стимулира общата производителност. През 2015 г. се засилиха инвестициите на предприятията, подкрепени от условията на динамично търсене, ниските разходи по заемите, както и текущото оздравяване на балансите на корпоративния сектор и домакинствата. Испания предприе различни мерки за улесняване на растежа на стопанската дейност. Например наскоро бе приет закон за финансирането на бизнеса, който се очаква да улесни достъпа до финансиране за малките и средните предприятия (МСП). Освен това вече стана задължителна предварителната оценка на потенциалното въздействие на новото законодателство върху МСП. За започването на бизнес и стартирането на някои стопански дейности обаче продължават да са необходими относително дълго време и много разрешения.

               (15)

               Значителните разлики между отделните региони на Испания по отношение на регулаторните практики, включително относно лицензирането на стопанска дейност, могат да ограничат способността на дружествата да се разрастват. Законът за единството на пазара има за цел да намали пречките пред достъпа до икономическа дейност и нейното упражняването на територията на всички испански региони, както и да подобри регулаторните разпоредби. Той би могъл евентуално да окаже значително въздействие върху премахването на пречките пред инвестициите и да улесни лицензирането на стопанска дейност, самата стопанска дейност и растежа на дружествата. Прилагането на закона за единството на пазара изисква пълното участие на всички администрации. Той се прилага обаче твърде бавно от регионалните правителства, а вече тече третата година от прилагането му. По същия начин ползите от реформата в сектора на търговията на дребно от 2014 г. зависят това дали регионалните правителства са приели необходимите актове за изпълнение. В допълнение справянето с пречките пред достъпа до сектора на професионалните услуги може да подобри производителността в други сектори, които използват тези ресурси. Настрана от транспонирането на Директивата за услугите в испанското право, няма напредък по отношение на хоризонтална реформа на регулаторната уредба за регламентираните професии и професионалните сдружения, с изключение на сертифицирането на проекти от професионален съвет. Не бе приета реформата, планирана в няколко последователни национални програми за реформа. Тази реформа бе насочена към определяне на професиите, за които се изисква регистрация в професионална организация, повишаване на прозрачността и отчетността на професионалните организации, „отключване“ на неоснователно запазените дейности и гарантиране на единството на пазара по отношение на достъпа до професионални услуги и тяхното упражняване в Испания.

               (16)

               В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ на икономическата политика на Испания и го публикува в доклада за страната от 2016 г. Тя оцени също програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Испания през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Испания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 4 по-долу.

               (17)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (18)

               С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Препоръките по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 — 4 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Испания да предприеме следните действия през 2016 г. и 2017 г.:

               1.

               Да осигури трайна корекция на прекомерния дефицит съгласно съответните решения или препоръки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит, като предприеме необходимите структурни мерки и като използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита и дълга. Да прилага инструментите, посочени във фискалното рамково законодателство, на всички равнища на държавното управление. Да засили механизмите за контрол при възлагането на обществени поръчки и координацията на политиките за обществените поръчки на различните равнища на държавното управление.

               2.

               Да предприеме мерки за подобряване на интегрирането на пазара на труда, като се съсредоточи върху индивидуализираната подкрепа и засилването на ефективността на мерките за обучение. Да увеличи капацитета на регионалните служби по заетостта и да подобри тяхната координация със социалните служби. Да преодолее пропуските и несъответствията в схемите за минимален доход и да подобри схемите за подкрепа на семействата, включително достъпа до качествени грижи за деца и дългосрочни грижи.

               3.

               Да предприеме допълнителни мерки за повишаване на значението на пазара на труда за висшето образование, включително чрез стимулиране на сътрудничеството между университетите, дружествата и научноизследователските институции. Да увеличи основаното на постиженията финансиране на публичните научноизследователски органи и университети и да насърчи инвестициите на частния сектор в научни изследвания.

               4.

               Да ускори прилагането на Закона за единството на пазара на регионално равнище. Да гарантира изпълнението от страна на автономните райони на мерките за реформа, приети за сектора на търговията на дребно. Да приеме планираната реформа относно професионалните услуги и сдружения.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2016 година.

            За Съвета

            Председател

         P. KAŽIMÍR

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  ОВ C 96, 11.3.2016 г., стр. 1.

      (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (5)  Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за ускоряване и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка за решение на Съвета относно присъединяването на България и Румъния към Конвенцията от 17 юни 1998 г., приета на основание член К.3 от Договора за Европейския съюз, за лишаване от правото на шофиране

text:
                  КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ
                                               Брюксел, 25.4.2007
                                               COM(2007) 214 окончателен
                                               2007/0075 (CNS)
                                    Препоръка за
                              РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
   относно присъединяването на България и Румъния към Конвенцията от 17 юни
     1998 г., приета на основание член К.3 от Договора за Европейския съюз, за
                          лишаване от правото на шофиране
                             (представено от Комисията)
BG                                                                             BG
 ---pagebreak---                                 ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ
   Договорът за присъединяване на България и Румъния1 от 2005 г. въведе опростена
   система за присъединяването на България и Румъния към конвенциите (и протоколите),
   сключени от държавите-членки на основата на член 34 от Договора за ЕС (предишен
   чл. K.3 от Договора за ЕС) или чл. 293 от Договора за ЕО. Действително вече не е
   необходимо, както в миналото, да се водят преговори и да се сключват отделни
   присъединителни протоколи към тези конвенции (което би означавало ратифициране
   от 27 държави): член 3, параграф 3 от Акта предвижда, че България и Румъния се
   присъединяват към тези конвенции и протоколи по силата на Договора за
   присъединяване.
   Член 3, параграфи 3 и 4 от Договора за присъединяване предвижда, че в този смисъл
   Съветът приема решение с цел определяне на датата, когато тези конвенции влизат в
   сила за България и Румъния и осъществяване на необходимите промени на тези
   конвенции, наложени поради присъединяването на две нови държави-членки (което
   при всички случаи включва приемането на конвенциите на български и на румънски
   език, за да бъдат тези версии „еднакво автентични“). Съветът действа по препоръка на
   Комисията, след консултиране с Европейския парламент.
   Приложение I към Договора за присъединяване представя списък на въпросните седем
   конвенции и протоколи от областта на правосъдието и вътрешните работи.
   Списъкът включва Конвенцията от 17 юни 1998 г., приета на основание член К.3 от
   Договора за Европейския съюз, за лишаване от правото на шофиране.
   Препоръката на Комисията за решение на Съвета има за цел да бъдат осъществени
   необходимите промени, наложени поради присъединяването на България и Румъния
   към гореспоменатата конвенция, съгласно член 3, параграф 4 от Договора за
   присъединяване.
   1
          OВ 2005, L 157, стр. 203.
BG                                           2                                          BG
 ---pagebreak---                                                        2007/0075 (CNS)
                                            Препоръка за
                                        РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
     относно присъединяването на България и Румъния към Конвенцията от 17 юни
       1998 г., приета на основание член К.3 от Договора за Европейския съюз, за
                                лишаване от правото на шофиране
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ.
   като взе предвид Договора за Европейския съюз,
   като взе предвид Договора за присъединяване на България и Румъния,
   като взе предвид Акта за присъединяване на България и Румъния (наричан по-долу
   „Акт за присъединяване”) и по-специално член 3, параграф 4 от него,
   като взе предвид препоръката на Комисията2,
   като взе предвид съответното становище на Европейския парламент3,
   като има предвид, че:
   (1)    Конвенцията от 17 юни 1998 г., приета на основание член К.3 от Договора за
          Европейския съюз, за лишаване от правото на шофиране4 (наричана по-долу
          „Конвенция за лишаване от правото на шофиране“) бе подписана в Люксембург
          на 17 юни 1998 г. и все още не е влязла в сила.
   (2)    Член 3, параграф 3 от Акта за присъединяване предвижда България и Румъния
          да се присъединят към сключените между държавите-членки конвенции и
          протоколи, изброени в приложение I, който включва inter alia Конвенцията за
          лишаване от правото на шофиране. Те трябва да влязат в сила за България и
          Румъния на датата, определена от Съвета.
   (3)    Съгласно член 3, параграф 4 от Договора за присъединяване Съветът трябва да
          направи всички необходими промени, наложени от присъединяването към тези
          конвенции и протоколи,
   2
          OВ C […], […], стр.[…].
   3
          OВ C […], […], стр.[…].
   4
          ОВ С 216, 10.7.1998 г. , стр.1.
BG                                               3                                    BG
 ---pagebreak---    РЕШИ:
                                            Член 1
   Конвенцията за лишаване от правото на шофиране влиза в сила за България и Румъния
   на датата, когато тя влиза в сила за държавите, които са я подписали първи.
                                            Член 2
   Текстът на Конвенцията за лишаване от правото на шофиране, съставен на български и
   румънски език и приложен към това решение, е автентичен при същите условия, както
   и останалите текстове на тази конвенция.
                                            Член 3
   Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник
   на Европейския съюз.
   Съставено в Брюксел на
                                             За Съвета:
                                             Председател
BG                                             4                                      BG
 ---pagebreak---                                 ПРИЛОЖЕНИЕ
     Текст на Конвенцията от 17 юни 1998 г., приета на основание член К.3 от
     Договора за Европейския съюз, за лишаване от правото на шофиране на
                          български и румънски език
   .
BG                                     5                                     BG


				|

		52013DC0376

			Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно националната програма за реформи на Финландия за 2013 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2012―2017 г. /* COM/2013/0376 final - 2013/ () */

Препоръка
за
ПРЕПОРЪКА
НА СЪВЕТА
относно
националната
програма за
реформи на
Финландия за
2013 г.
и за
представяне
на становище
на Съвета относно
програмата
за
стабилност
на Финландия
за 2012―2017 г.

СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид Договора
за
функционирането
на Европейския
съюз, и
по-специално
член 121,
параграф 2 и
член 148,
параграф 4 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 1466/97 на
Съвета от 7
юли 1997 г. за
засилване на
надзора
върху състоянието
на бюджета и
на надзора и
координацията
на
икономическите
политики[1], и
по-специално
член 5,
параграф 2 от
него,
като
взе предвид
Регламент
(ЕС) № 1176/2011 на
Европейския
парламент и
на Съвета от 16
ноември 2011 г.
относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси[2], и
по-специално
член 6,
параграф 1 от
него,
като
взе предвид
препоръката
на Европейската
комисия[3],
като
взе предвид
резолюциите
на Европейския
парламент[4],
като
взе предвид
заключенията
на Европейския
съвет,
като
взе предвид
становището
на Комитета по
заетостта,
след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       На 26
март 2010 г.
Европейският
съвет
постигна съгласие
по
предложението
на Комисията
да се започне
изпълнението
на нова
стратегия за
растеж и
работни
места —
стратегията
„Европа 2020“ — въз
основа на
засилена
координация
на
икономическите
политики,
която
стратегия ще
се
съсредоточи
върху ключовите
области, в
които е
необходимо
да се предприемат
действия за
повишаване
на потенциала
на Европа за
устойчив
растеж и
конкурентоспособност.
(2)       На 13
юли 2010 г. въз
основа на
предложенията
на Комисията
Съветът прие
препоръка
относно общите
насоки за
икономическите
политики на
държавите
членки и на
Съюза (за
периода 2010—2014 г.), а
на 21 октомври 2010
г. прие
решение
относно насоките
за
политиките
на държавите
членки по
заетостта[5], като
заедно двата
акта
представляват
т. нар.
„интегрирани
насоки“.
Държавите
членки бяха
приканени да
се съобразят
с интегрираните
насоки при
провеждането
на националната
си
икономическа
политика и политика
по заетостта.
(3)       На 29
юни 2012 г.
държавните и
правителствените
ръководители
взеха
решение
относно Пакт
за растеж и
работни
места, с
който се
предоставя
съгласувана
рамка за
действие на
равнището на
отделните
държави, ЕС и
еврозоната,
като се използват
всички
възможни
лостове,
инструменти
и политики.
Те взеха
решение
относно действията,
които да
бъдат
предприети
на равнище
държави
членки, като
изразиха
пълната си
ангажираност
с
постигането
на целите на
стратегията
„Европа 2020“ и с
изпълнението
на
специфичните
за държавите
препоръки.
(4)       На 6
юли 2012 г.
Съветът прие
препоръка
относно националната
програма за
реформи на
Финландия за
2012 г. и даде
становището
си относно актуализираната
програма за
стабилност на
Финландия за
периода 2011—2015 г.
(5)       На 28
ноември 2012 г.
Комисията
прие
годишния обзор
на растежа[6], с
което
постави
началото на
европейския
семестър за 2013
г. за
координация
на икономическите
политики. Въз
основа на
Регламент
(ЕС) № 1176/2011
относно
предотвратяването
и коригирането
на макроикономическите
дисбаланси
Комисията
прие също на 28
ноември 2012 г.
Доклад за
механизма за
предупреждение[7], в
който беше
посочено, че
Финландия е
една от
държавите
членки, за
които ще се
извърши задълбочен
преглед.
(6)       На 14
март 2013 г.
Европейският
съвет одобри
приоритетите,
насочени към
осигуряване
на финансова
стабилност,
бюджетна
консолидация
и действия за
стимулиране
на растежа.
Той подчерта
необходимостта
от
продължаване
на
диференцирана
бюджетна
консолидация,
благоприятстваща
растежа,
възстановяване
на
нормалните
условия за
отпускане на
заеми в
икономиката,
насърчаване
на растежа и
конкурентоспособността,
справяне с безработицата
и социалните
последици от кризата
и
модернизиране
на
публичната
администрация.
(7)       На 10
април 2013 г.
Комисията
публикува
резултатите
от
задълбочения
преглед[8] за
Финландия,
извършен
съгласно
член 5 от Регламент
(ЕС) № 1176/2011
относно
предотвратяването
и
коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси.
Анализът на
Комисията
дава основание
да се
заключи, че
във
Финландия са
налице
макроикономически
дисбаланси, които
трябва да
бъдат следeни
и за които са необходими
политически
действия.
По-специално
заслужава да
се следи
по-внимателно
сериозното
влошаване на
състоянието
на текущата
сметка и
слабите
резултати по
отношение на
износа,
дължащи се на
промишленото
преструктуриране,
както и да се
обърне
внимание на
факторите за
разходната и
неразходната
конкурентоспособност.
(8)       На 18
април 2013 г.
Финландия
представи
своята програма
за
стабилност
за 2013 г., която
обхваща периода
2012—2017 г., и своята
национална
програма за
реформи за 2013 г.
Двете
програми
бяха оценени
едновременно,
за да бъдат
отчетени
взаимовръзките
между тях.
(9)       Съгласно
извършената
в
съответствие
с Регламент
(ЕО) № 1466/97 оценка
на
програмата
за стабилност
за 2013 г. Съветът
е на мнение,
че
публичните
финанси на
Финландия са
като цяло
стабилни и са
положени
усилия за
увеличаване
на приходите
и за
ограничаване
на разходите
с цел приближаване
към
средносрочната
бюджетна цел
(СБЦ).
Макроикономическият
сценарий в
основата на
бюджетните
прогнози в
програмата е
реалистичен.
Предвижданият
растеж за 2013 г. е
сходен с
прогнозата
на Комисията
от пролетта,
докато
очакваният
за 2014 г. растеж е
0,6 процентни
пункта
по-висок от
прогнозирания
от Комисията.
Целта на
заложената в
програмата
бюджетна
стратегия е
да се
балансират
финансите на
централното
управление и
до 2015 г. да се
установи
тенденция за
намаляване
на дълга на
централното
управление
като
съотношение
спрямо БВП.
Програмата
включва
промяна на
средносрочната
бюджетна цел
(СБЦ) от 0,5 % на -0,5 %.
Новата СБЦ
съответства
на
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж.
Програмата
предвижда
постигането
на СБЦ през 2014 г.
и
придържането
към нея до 2017 г.
Като се
изхожда от
(преизчисленото)
структурно
салдо въз
основа на
информацията
в програмата,
през 2012 г. Финландия
не постигна
предишната
СБЦ и няма да
постигне
новата СБЦ
през 2013 г. В
програмата
се предвижда
(преизчисленото)
структурно
салдо да се
подобри от -1 %
от БВП през 2012 г.
до -0,6 % от БВП
през 2013 г. В
периода 2014―2017 г.
то ще остане
в между -0,6 % и -0,7 %
от БВП. През 2012
г. нетните
разходи на
Финландия намаляха
с 0,4 %, което
продължава
да бъде под приложимия
целеви
показател за
разходите. Поради
отрицателния
растеж на
реалния БВП
през 2012 г. слабото
подобрение
на
структурното
салдо се
смята за
достатъчно.
През 2013 г.
(преизчисленото)
структурно
салдо на
Финландия се
подобрява и
се предвижда
нетните
разходи да се
отклоняват
само с 0,1% от БВП
от целевия
показател за
разходите. С
оглед на
голямото
отклонение
на Финландия
от потенциалния
БВП тази
стойност се
смята за
подходяща.
Предвижда се
през 2014 г.
(преизчисленото)
структурно
салдо на
Финландия да
се подобри допълнително
и достигне -0,6 %
от БВП, като
по този начин
се приближи
достатъчно
до СБЦ (освен
това според
прогнозата
на Комисията
от пролетта
Финландия ще
постигне напълно
СБЦ през 2014 г.).
Като цяло
това ще
доведе до
съответствие
с
превантивните
мерки на Пакта
за
стабилност и
растеж През 2012
г. общият
брутен
дефицит по
консолидирания
държавен
бюджет беше
53 % от БВП и
съгласно програмата
ще остане под
60 % от БВП през
периода на
програмата. В
програмата
се предвижда
намаляване
на равнището
на дълга през
2016 г. и 2017 г.
Най-значителното
предизвикателство
пред
бюджетната
политика
продължава
да бъде
дългосрочната
устойчивост. Отчита
се
свързаната
със
застаряването
липса на
устойчивост
по отношение
на пенсиите,
здравеопазването
и
дългосрочните
грижи, като
тя трябва да
бъде
непрекъснато
следена.
(10)     Растежът
на
производителността
в сектора на
публичните
услуги не
съответства
на растежа на
производителността
в икономиката
като цяло,
докато
тежестта,
свързана със
застаряването
на
населението,
се увеличава.
При все че са
установени
принципите на
реформа на
общините,
сливанията
им ще останат
доброволни,
независимо
от
съществуването
на финансови
стимули от
страна на
централното
управление.
Очаква се
текущата
реформа на
социалните и
здравните
услуги да не доведе
до
значително
намаляване
на настоящия
брой здравни
райони.
(11)     Прилагат
се мерки за
намаляване
на
безработицата
сред младите
хора и
дългосрочната
безработица
като инициативата
„Гаранция за
младежта“,
временната
програма за
придобиване
на квалификация
за млади хора
и пилотната
програма за дългосрочно
безработните.
През 2013 г.
освен тях
беше
осигурена и
допълнителна
финансова
подкрепа за
чиракуване
като част от
гаранцията
за младежта.
Тази работна
форма на обучение
е особено
благотворна
в контекста
на
очакваното
нарастване
на безработицата.
Сега тези
мерки трябва
да бъдат
прилагани, като
се набляга
определено
върху
повишаването
на нивото на
квалификация
на целевите
групи, както
и на
подобряването
на положението
им на пазара
на труда.
Увеличаването
на равнището
на заетост
сред
по-възрастните
работници е
важно за
осигуряването
на устойчиви
публични
финанси и за
задоволяването
на търсенето
на работна
ръка в
бъдеще. Във
Финландия
намалява
броят на
хората в трудоспособна
възраст. Бяха
приети
няколко мерки
по отношение
на
възможностите
за ранно пенсиониране,
като
например
повишаване
на пенсионната
възраст в
случай на
пенсиониране
при непълно
работно
време,
премахване
на възможността
за намалена
пенсия и
увеличаване
на възрастта
за
пенсиониране
след безработица.
Нарастването
на
продължителността
на живота
обаче беше
по-бързо от
очакваното
по време на
пенсионната
реформа през
2005 г. и следователно
настоящата
законовоустановена
пенсионна
възраст с
времето може
да се окаже
твърде ниска,
а пенсиите ―
недостатъчни.
В своята
програма
правителството
се ангажира
да увеличи до
2025 г.
ефективната
пенсионна
възраст на 62,4
години, която
продължава
да бъде ниска
в контекста
на
продължителността
на живота и
демографските
предизвикателства.
Прилагането
на тези
договорени
насоки за
действие
продължава
да бъде приоритет
в
краткосрочен
план.
(12)     Регулаторните
пречки в
сектора на
услугите във
Финландия
все още
действат
ограничително
и пазарната
концентрация
във важни
сектори като
търговията
на дребно е
висока. За
справяне с
настоящите
проблеми
следва да
спомогнат
предвидените
промени в
Закона за
конкуренцията
по отношение
на
господстващото
положение на
търговците
на едро,
целите на
програмата
за
здравословна
конкуренция
във връзка с
повишения
надзор на
този сектор и
премахването
на ненужните
ограничения
върху конкуренцията
в
съществуващото
законодателство,
като
например
свързаните с
териториалното
планиране и
строителството.
Сливането на органа
за защита на
конкуренцията
с агенцията
за защита на
потребителя,
съпроводено
с
увеличаване
на бюджета и
по-широки
правомощия в
областта на
неутралността
на
конкуренцията
между
публичните и
частните
субекти, следва
също да
подобри
ефективността
и ползите от
политиката
на
конкуренция
в по-общ смисъл.
Глобите
съгласно
конкурентното
право във
Финландия са
традиционно
ниски и проучването,
планирано за
2013 г., следва да
осигури
основа за
по-нататъшни
реформи за
подобряване
на техния
възпиращ
ефект.
(13)     Ръстът
на
производителността
във Финландия
продължава
да изостава
от растежа на
заплатите,
като
същевременно
конкурентоспособността
в международен
план
отслабна,
показателно
за което е
намаляващият
пазарен дял
на финландския
износ. Докато
инвестициите
в научни
изследвания,
разработки и
иновации
продължават
да са високи,
критичен
въпрос остава
ефективността
на
превръщането
на научните
изследвания
в иновации и
нови
дружества с
бърз темп на
растеж, които
могат да
навлязат на
бързоразвиващите
се пазари за
износ и да
засилят
международната
конкурентоспособност.
В
краткосрочен
план
Финландия
следва да
прилага
наскоро
приетите
политики и
мерки за подобряване
на системата
за научни
изследвания
и иновации,
като
например
новия план за
действие, и
когато е
уместно, да
предложи
по-нататъшни
реформи,
основаващи
се на съществуващите
оценки и
прогнозния
доклад, който
е в процес на
изготвяне.
Цените на енергията
и на труда
бяха
посочени
сред цените на
производствените
фактори,
които увеличават
разходите на
финландските
производители.
Растежът на
заплатите
през последните
години е
скромен,
което се
дължи на настоящото
тристранно
споразумение
за определяне
на заплатите,
което изтича
през 2013 г.
Поради това
повод за
загриженост
е фактът, че
все още не е
сключено
ново
споразумение
между социалните
партньори.
(14)     В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи
цялостен
анализ на
икономическата
политика на Финландия.
Тя извърши
оценка на
програмата за
стабилност и
националната
програма за реформи
и представи
задълбочен
преглед. Тя
взе предвид
не само
тяхното
значение за провеждането
на устойчива
бюджетна и
социално-икономическа
политика във
Финландия, но
и тяхното
съответствие
с правилата и
насоките на
ЕС предвид на
необходимостта
от засилване
на
цялостното
икономическо
управление
на
Европейския
съюз чрез
принос на равнище
ЕС към
бъдещите
решения на
държавите членки.
Препоръките
ѝ в рамките
на европейския
семестър са
изразени в
препоръки 1―5
по-долу.
(15)     С
оглед на тази
оценка
Съветът
разгледа програмата
за
стабилност
на Финландия,
като становището[9] му е
изразено
по-специално
в препоръка 1
по-долу.
(16)     С
оглед на
задълбочения
преглед,
направен от
Комисията, и
тази оценка
Съветът
разгледа
националната
програма за
реформи и
програмата
за стабилност
на Финландия.
Неговите
препоръки по
член 6 от
Регламент (ЕС)
№ 1176/2011 относно
предотвратяването
и коригирането
на
макроикономическите
дисбаланси
са изразени в
препоръки 3, 4 и 5.
(17)     В
рамките на
европейския
семестър
Комисията
направи също
цялостен
анализ на
икономическата
политика на
еврозоната
като цяло.
Въз основа на
това Съветът
отправи специфични
препоръки
към
държавите
членки, чиято
парична
единица е
еврото. Финландия
също следва
да гарантира
пълното и
своевременно
изпълнение
на тези препоръки,
ПРЕПОРЪЧВА
на Финландия
да
предприеме
следните
действия в
периода 2013—2014 г.:
1.           Да
провежда
бюджетна
политика,
благоприятстваща
растежа, и да
запази
стабилна
бюджетна
позиция,
както е
предвидено,
като гарантира
съответствието
със СБЦ през
периода на програмата.
Да продължи
да извършва
годишни
оценки на
липсата на
устойчивост
на публичните
финанси,
свързана със
застаряването
на
населението,
и да коригира
публичните
приходи и
разходи в
съответствие
с дългосрочните
цели и
потребности.
Да гарантира
ефективността
на разходите
и
устойчивостта
на
дългосрочните
грижи, като
постави
акцента
върху
превенцията,
рехабилитацията
и независимия
живот.
2.           Да
гарантира
ефективното
изпълнение
на текущите
административни
реформи,
свързани с
общинските
структури, с
цел осигуряването
на увеличена
производителност
и икономии на
разходи при
предоставянето
на
публичните
услуги,
включително
социалните и
здравните
услуги.
3.           Да
предприеме
по-нататъшни
стъпки за
повишаване
на равнището
на заетостта
сред
по-възрастните
работници,
включително
чрез
подобряване
на шансовете
им за
намиране на
работа и
намаляване
на
възможностите
за
преждевременно
напускане на
пазара на
труда, и за
привеждане на
минималната
законовоустановена
пенсионна
възраст в
съответствие
с
нарасналата
продължителност
на живота. Да
прилага и
следи отблизо
въздействието
на текущите
мерки за подобряване
на
положението
на пазара на
труда на
младите хора
и
дълготрайно
безработните,
като особено
се набляга
върху
придобиването
на
квалификации,
за които има
работни
места.
4.           Да
продължи с
усилията за
повишаване
на конкуренцията
на пазарите
на стоки и
услуги, особено
в сектора на
търговията
на дребно, чрез
прилагане на
новата
програма за
насърчаване
на
здравословната
конкуренция.
5.           Да
засили
капацитета
на Финландия
за създаване
на
иновативни
продукти,
услуги и дружества
в бързо
променяща се
среда и да
продължи
диферсификацията
на
промишлеността
в сектори с
по-ниска
енергийна
интензивност.
В настоящата
обстановка
на нисък
растеж да подкрепи
обвързването
на ръста на
реалните
възнаграждения
с растежа на
производителността,
като зачита
изцяло
ролята на социалните
партньори и в
съответствие
с националните
практики.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 209, 2.8.1997 г.,
стр. 1.
[2]               ОВ L 306, 23.11.2011 г.,
стр. 25.
[3]               COM(2013) 376
окончателен.
[4]               P7_TA(2013)0052 и P7_TA(2013)0053.
[5]               Решение 2013/208/ЕС
на Съвета от 22
април 2013 г.
[6]               COM(2012) 750 окончателен.
[7]               COM(2012) 751 окончателен.
[8]               SWD(2013) 123 окончателен.
[9]               Съгласно
член 5,
параграф 2 от
Регламент (EО) № 1466/97
на Съвета.


title: Препоръка на Европейската централна банка от 25 февруари 2011 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (ЕЦБ/2011/1)

text:
               2.3.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 67/1

         ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
   от 25 февруари 2011 година
   до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique
   (ЕЦБ/2011/1)
   2011/C 67/01
   УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
   като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и националните централни банки се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

               (2)

               Мандатът на външните одитори на Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique изтече след края на одита за финансовата 2010 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2011 година.

               (3)

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique избра Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises за свои външни одитори за финансовите години от 2011 до 2013, с възможност за еднократно удължаване за финансовите години от 2014 до 2016,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:
   Препоръчва се назначаването на Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises за външни одитори на Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique за финансовите години от 2011 до 2013, с възможност за еднократно удължаване за финансовите години от 2014 до 2016.

      Съставено във Франкфурт на Майн на 25 февруари 2011 година.

            Председател на ЕЦБ

         Jean-Claude TRICHET


title: Препоръка за решение на съвета отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за предизвестие за предприемане на преценените за необходими мерки за коригирането на прекомерния дефицит

text:
   BG
BG    BG
 ---pagebreak---                   ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
                                               Брюксел, 4.5.2010
                                               SEC(2010) 560 окончателен
                                    Препоръка за
                              РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
   отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и
       за предизвестие за предприемане на преценените за необходими мерки за
                        коригирането на прекомерния дефицит
BG                                                                              BG
 ---pagebreak---                                          Препоръка за
                                  РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
    отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и
        за предизвестие за предприемане на преценените за необходими мерки за
                          коригирането на прекомерния дефицит
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и по-
   специално член 126, параграф 9 и член 136 от него,
   като взе предвид препоръката на Комисията,
   като има предвид, че:
   (1)    В член 136, параграф 1, буква а) от ДФЕС се предвижда възможността за
          приемане на мерки, отнасящи се до държавите-членки, чиято парична единица е
          еврото, с цел да се засилят координацията и наблюдението на тяхната бюджетна
          дисциплина.
   (2)    В член 126 от ДФЕС се постановява, че държавите-членки избягват прекомерен
          бюджетен дефицит, както и се определя процедура при прекомерен дефицит за
          постигането на тази цел. Пактът за стабилност и растеж, който въвежда тази
          процедура сред своите корективни мерки, осигурява рамката на държавните
          политики за бързо възстановяване на стабилното състояние на бюджета при
          отчитане на икономическата ситуация.
   (3)    На 27 април 2009 г., в съответствие с член 104, параграф 6 от ДЕО Съветът
          реши, че в Гърция е налице прекомерен дефицит и в съответствие с член 104,
          параграф 7 от ДЕО и член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета
          от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при
          прекомерен дефицит отправи препоръки за коригиране на прекомерния дефицит
          най-късно до 2010 г. Съветът също така определи 27 октомври 2009 г. за краен
          срок за предприемане на ефективни действия. На 30 ноември 2009 г., в
          съответствие с член 126, параграф 8 от ДФЕС Съветът установи, че Гърция не е
          предприела ефективни действия; в резултат на това на 16 февруари 2010 г., в
          съответствие с член 126, параграф 9 от ДФЕС Съветът отправи предизвестие
          към Гърция за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2012 г.
          Съветът също така определи 15 май 2010 г. за краен срок за предприемане на
          ефективни действия.
   (4)    В член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 се посочва, че ако в
          съответствие с член 126, параграф 9 от ДФЕС са били предприети ефективни
          действия и ако след издаването на предизвестието са възникнали неочаквани
          неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за
BG                                            2                                         BG
 ---pagebreak---    държавните финанси, Съветът може да реши по препоръка от Комисията да
   издаде актуализирано предизвестие съгласно член 126, параграф 9 от ДФЕС.
BG                                   3                                      BG
 ---pagebreak---    (5) Според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г., послужили за
       основа на първоначалното предизвестие към Гърция, БВП се очаква да се свие с
       0,25 % през 2010 г. и да възстанови растежа си след това, като през 2011 г. се
       увеличи с 0,7 %. Понастоящем за 2010 г. се очаква срив на реалния БВП,
       последван от допълнително свиване през 2011 г. Постепенното обръщане на
       тенденцията се очаква за следващите години. Подчертаното влошаване на
       икономическия сценарий предполага съответно влошаване и на прогнозите за
       публичните финанси при условие, че политиката не бъде променена. Тук следва
       да се добави и преразгледаната във възходяща посока оценка на бюджетния
       дефицит за 2009 г. (от 12,7 % от БВП по време на приемането на решението
       съгласно член 126, параграф 9 на 13,6 % от БВП съгласно предоставеното от
       Гърция на 1 април 2010 г. фискално уведомление), която след приключване на
       разследването, понастоящем провеждано от Евростат съвместно с гръцките
       статистически органи1, може да се наложи да бъде допълнително завишена (с
       около 0,3 % до 0,5 % от БВП). Освен това перспективите пред публичните
       финанси предизвикаха тревога на финансовите пазари, изразила се в рязкото
       покачване на рисковите премии по държавните облигации на страната, което
       допълнително затрудни контролирането на изменението на бюджетния дефицит
       и държавния дълг. В предварителната оценка, извършена от Комисията през
       март 2010 г., се посочи, че Гърция прилага, както се изисква от нея, фискалните
       мерки за постигане на заложения за 2010 г. целеви дефицит. Рязката промяна на
       икономическия сценарий обаче означава, че тези разчети не могат да се считат
       повече за валидни. Надвисналата заплаха за платежоспособността на
       правителството изисква още по-драстични мерки в рамките на тази година.
       Същевременно вероятното към момента равнище на икономически спад прави
       неосъществимо първоначално заложеното намаляване на дефицита. Може да се
       сметне, че в Гърция са настъпили неочаквани неблагоприятни икономически
       събития със значими отрицателни последици за държавните финанси, което
       обосновава приемането на актуализирани препоръки съгласно член 126,
       параграф 9 и член 136 от ДФЕС.
   (6) В светлината на гореизложените съображения изглежда, че крайният срок за
       коригиране на прекомерния дефицит в Гърция, поставен в предизвестието на
       Съвета от 16 февруари 2010 г., следва да бъде удължен с две години до 2014 г.
   (7) Към края на 2009 г. брутният държавен дълг възлезе на 115,1 % от БВП. Това е
       най-високото съотношение на дълга сред държавите-членки на ЕС, далеч
       надхвърлящо посочената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП.
       Освен това в резултат на протичащото проучване на статистическата
       информация съществува риск дългът да се окаже по-висок (с 5 до 7 процентни
       пункта). Осъществяването на необходимото намаляване на дефицита при
       сегашните обстоятелства предполага обръщане от 2014 г. нататък на
       тенденцията на увеличаване на дълга. Освен постоянно високият държавен
       дефицит, за увеличаването на дълга допринасяха значително и т.нар. операции
       „под линия“ (т.е. операциите, които оказват влияние върху дълга, но не и върху
       дефицита). Всичко това повлия отрицателно на доверието на пазарите в
       способността на правителството да обслужва задълженията си в бъдеще. Крайно
       необходимо е Гърция спешно да предприеме решителни действия с
   1
       Бюлетин на Евростат № 55/2010 г. 22 април 2010 г.
BG                                              4                                      BG
 ---pagebreak---         безпрецедентен мащаб за овладяване на дефицита и останалите допринасящи за
        увеличаването на дълга фактори с оглед намаляване на съотношението на дълга
        към БВП и възобновяване при първа възможност на финансиране от пазара.
   (8)  Изключително острото влошаване на финансовото положение на гръцката
        държава накара държавите-членки от еврозоната, в съчетание с предоставената
        от Международния валутен фонд многостранна помощ, да одобрят
        предоставянето на помощ в подкрепа на стабилността в страната, така че да се
        запази финансовата стабилност на еврозоната като цяло. Помощта е под формата
        на пул от двустранни заеми, координиран от Комисията. Заемодателите решиха
        да обвържат заемите си с изискването за съблюдаване от страна на Гърция на
        настоящото решение. В частност от Гърция се очаква да приложи посочените в
        настоящото решение мерки според заложения за тях график.
   ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
                                          Член 1
   1.    Гърция трябва да отстрани съществуващия прекомерен дефицит във възможно
         най-кратък срок, но най-късно до 2014 г.
   2.    Планът за коригиране на прекомерния дефицит трябва да предвижда
         максимално равнище на дефицита на консолидирания държавен бюджет от
         18 508 млн. EUR (8,0 % от БВП) през 2010 г., 17 065 млн. EUR (7,6 % от БВП)
         през 2011 г., 14 916 млн. EUR (6,5 % от БВП) през 2012 г., 11 399 млн. EUR
         (4,9 % от БВП) през 2013 г. и 6 385 млн. EUR (2,6 % от БВП) през 2014 г. За
         тази цел е необходимо подобряване на структурното салдо минимум с 10 % от
         БВП за периода 2009—2014 г.
   3.    Посоченият в параграф 2 план за корекция изисква годишното изменение на
         консолидирания брутен държавен дълг да не надхвърля 34 058 млн. EUR през
         2010 г., 17 365 млн. EUR през 2011 г., 15 016 млн. EUR през 2012 г., 11 599
         млн. EUR през 2013 г. и 7 885 млн. EUR през 2014 г. Въз основа на настоящите
         прогнози за БВП съответният план за съотношението на дълга към БВП следва
         да бъде 133,2 % през 2010 г., 145,2 % през 2011 г., 148,8 % през 2012 г., 149,6 %
         през 2013 г. и 148,4 % през 2014 г.
                                          Член 2
   1.    Гърция трябва да приеме следните мерки преди края на юни 2010 г.:
         a)    закон, с който се въвежда прогресивна скала за данъчно облагане върху
               всички източници на доходи и единно хоризонтално третиране на
               доходите от труд и капиталови активи;
         б)    закон, с който се отменят всички освобождавания от данъци и автономни
               данъчни разпоредби в системата на данъчното облагане, включително и
               по отношение на доходите от специални надбавки, изплащани на
               държавните служители;
BG                                           5                                             BG
 ---pagebreak---        в)    отменяне на бюджетните кредити в резерва за непредвидени разходи с
             цел да бъдат спестени 700 млн. EUR;
       г)    отменяне на повечето бюджетни кредити за помощите от солидарност (с
             изключение на тези за преодоляване на бедността) с цел да бъдат
             спестени 400 млн. EUR;
       д)    намаляване на най-високите пенсии с цел да бъдат спестени 500 млн. EUR
             за един целогодишен период (350 млн. EUR за 2010 г.);
       е)    намаляване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на
             държавните служители с цел да бъдат спестени 1 500 млн. EUR за един
             целогодишен период (1 100 млн. EUR за 2010 г.);
       ж)    премахване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на
             пенсионерите, като бъдат обаче защитени тези с ниски пенсии, с цел да
             бъдат спестени 1 900 млн. EUR за един целогодишен период (1 500 млн.
             EUR за 2010 г.);
       з)    увеличаване на ставката на ДДС с разчет за допълнителни постъпления от
             минимум 1 800 млн. EUR за един целогодишен период (800 млн. EUR за
             2010 г.);
       и)    увеличаване на акциза за гориво, тютюн и алкохол с разчет за
             допълнителни постъпления от минимум 1 050 млн. EUR за един
             целогодишен период (450 млн. EUR за 2010 г.);
       й)    приемане на законодателни актове за прилагане на Директивата за
             услугите2;
       к)    приемане на закон за реформиране и опростяване на структурата на
             местната държавна администрация с оглед намаляване на оперативните
             разходи;
       л)    създаването на специален екип, чиито усилия да бъдат насочени към
             повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и
             кохезионния фонд;
       м)    приемане на закон за опростяване на започването на стопанска дейност;
       н)    намаляване на публичните инвестиции с 500 млн. EUR спрямо
             планираните;
       о)    насочване на бюджетните кредити за съфинансиране на структурните
             фондове и кохезионния фонд към специална централна сметка, която да
             не може да се използва за никаква друга цел.
   2.  Гърция трябва да приеме следните мерки преди края на септември 2010 г.:
   2
      Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно
      услугите на вътрешния пазар (ОВ L 376, 27.12.2006 г.).
BG                                              6                                               BG
 ---pagebreak---    a) включване в проектобюджета за 2011 г. на мерки за фискална
      консолидация на стойност минимум 3,2 % от БВП (4,3 % от БВП, ако се
      сметнат и пренесените резултати от въведените през 2010 г. мерки). В
      бюджета в по-специално се съдържат следните мерки (или в извънредни
      случаи – мерки със съпоставим ефект): намаляване на междинното
      потребление на сектор „Държавно управление“ с минимум 300 млн. EUR
      спрямо равнището през 2010 г. (извън посочените в настоящия параграф
      спестявания от реформирането на държавната администрация и органите
      на местното управление), замразяване на индексацията на пенсиите (с цел
      да бъдат спестени 100 млн. EUR), временен кризисен данък върху
      изключително печелившите дружества (с разчет за увеличаване на
      постъпленията с 600 млн. EUR през 2011 г., 2012 г. и 2013 г.), облагане на
      свободните професии с патентен данък (с разчет за постъпления от
      минимум 400 млн. EUR през 2011 г. и увеличаващи се постъпления през
      2012 г. и 2013 г.), разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС
      чрез включването на някои понастоящем освободени от ДДС услуги и
      чрез прехвърлянето на 30 % от продуктите и услугите от намалената към
      обичайната ставка (с разчет за допълнителни постъпления от 1
      млрд. EUR), поетапно въвеждане на екологичен данък върху емисиите на
      CO2 (с разчет за постъпления от минимум 300 млн. EUR през 2011 г.),
      приемане и прилагане от правителството на законодателни актове, с
      които да се реформира държавната администрация и да се реорганизират
      местните органи на властта (с цел да се намалят разходите с минимум 500
      млн. EUR през 2011 г. и допълнително 500 млн. EUR годишно през
      2012 г. и 2013 г.), съкращаване на финансираните от правителството
      инвестиции (с минимум 1 млрд. EUR) чрез приоритизиране на
      финансираните от структурните фондове на ЕС инвестиционни проекти,
      насърчителни мерки за регламентиране на незаконното земеползване (с
      разчет за постъпления от минимум 1 500 млн. EUR от 2011 г. до 2013 г.,
      от които минимум 500 млн. EUR през 2011 г.), набавяне на постъпления
      от лицензирането на хазарта (минимум 500 млн. EUR от предоставянето
      на лицензи и 200 млн. EUR от лицензни такси), разширяване на данъчната
      основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на
      стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от
      минимум 500 млн. EUR), увеличаване на облагането на възнагражденията
      в натура, в частност чрез облагане на лизинговите плащания за
      автомобили (с минимум 150 млн. EUR); увеличаване на облагането на
      луксозните стоки (с минимум 100 млн. EUR), въвеждане на специален
      данък върху незаконните сгради (с разчет за постъпления от минимум 800
      млн. EUR годишно), заместване на едва 20 % от пенсиониращите се
      служители в публичния сектор (централно управление, общини,
      публични дружества, местно управление, държавни агенции и други
      органи);
   б) закон за реформиране на пенсионната система за осигуряване на нейната
      средносрочна и дългосрочна устойчивост. В закона следва в частност да
      се въведе единна пенсионна възраст от 65 години (включително за
      жените), сливане на съществуващите пенсионни фондове в три фонда с
      единна нова пенсионна система за всички настоящи и бъдещи заети лица
      (в сила от 1 януари 2013 г.), снижаване на тавана на пенсиите, постепенно
      увеличаване на минималния осигурителен стаж за пенсиониране с право
BG                                   7                                           BG
 ---pagebreak---       на пълна пенсия от 37 на 40 години (до 2015 г.), минимална пенсионна
      възраст от 60 години до 1 януари 2011 г. (включително за работещите
      тежки и вредни професии и тези, плащали осигурителни вноски в
      продължение на 40 години), премахване на специалните разпоредби за
      пенсиите, за които правата са придобити преди 1993 г. (като
      същевременно се запазват придобитите права), съществено съкращаване
      на списъка с тежки и вредни професии, намаляване на пенсиите (с 6 %
      годишно) за пенсиониращите се на възраст между 60 и 65 години и
      осигурителен стаж под 40 години, създаване на механизъм на
      автоматично приспособяване, обвързващ пенсионната възраст с
      продължителността на живота (в сила от 2020 г.), създаване на ресурсово
      обвързан минимален гарантиран доход за възрастните хора над законово
      установената пенсионна възраст, въвеждане на по-стриктни условия и
      редовно преразглеждане на условията за получаване на пенсия за
      инвалидност, промяна на формулата за изчисляване на пенсиите в
      пенсионната схема, така че да се засили връзката между платени вноски и
      получавана пенсия (с капитализиране, ограничено до средногодишна
      ставка от 1,2 %), както и обхващане на всички доходи от труд през целия
      живот при изчисляването на пенсионната основа (като същевременно се
      запазват придобитите права). Прилагането на този закон би следвало през
      следващите десетилетия да сведе заложеното увеличаване на
      съотношението на разходите за пенсии към БВП под средното за
      еврозоната, както и да ограничи тези разходи до по-малко от 2,5 % от
      БВП за периода 2010—2060 г.;
   в) засилване на ролята и ресурсите на Върховната сметна палата, както и
      въвеждането на защитни механизми срещу евентуални политически
      намеси в областта на данните и счетоводното отчитане;
   г) проект за реформа на законодателството в областта на възнагражденията
      в публичния сектор, която в частност да включва създаването на
      централен платежен орган за изплащането им, въвеждането на единни
      принципи и график за установяването на хармонизирана скала за
      възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното
      управление, местното управление и останалите агенции;
   д) законодателство за подобряване        на  ефикасността   на   данъчната
      администрация и контрола;
   е) лансиране на независим преглед на публичната администрация и
      съществуващите социални програми;
   ж) публикуване на месечни статистически данни (на касова основа) за
      приходите, разходите, операциите по финансиране и разходите за
      просрочени плащания – за сектор „Държавно управление“ и неговите
      подсектори;
   з) план за действие за подобряване на събирането и обработката на данните
      за сектор „Държавно управление“, главно чрез подобряване на
      механизмите за контрол в статистическите органи и във Върховната
      сметна палата, както и ефективно осигуряване на лична отговорност в
BG                                  8                                         BG
 ---pagebreak---               случай на невярно декларирани данни, за да се гарантира своевременното
              предоставяне на надеждните данни за сектор „Държавно управление“,
              изисквани съгласно регламенти (ЕО) № 2223/963, (ЕО) № 264/20004, (ЕО)
              № 1221/20025, (ЕО) № 501/20046, (ЕО) № 1222/20047, (ЕО) № 1161/20058,
              (ЕО) № 223/20099 и (ЕО) № 479/200910;
       и)     редовно публикуване на информация за финансовото състояние на
              публичните дружества и другите публични структури, непринадлежащи
              към сектор „Държавно управление“ (подробни отчети за доходите,
              баланси, данни за заетостта и възнагражденията);
   3.  Гърция трябва да приеме следните мерки преди края на декември 2010 г.:
       а)     окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 2, букви а) и г);
       б)     проектозакон за засилване на фискалната рамка. В него следва по-
              специално да се съдържа определянето на средносрочна фискална рамка,
              създаването на задължителен резерв за непредвидени разходи в бюджета
              в размер на 10 % от общите бюджетни кредити, създаването на засилени
              механизми за надзор върху разходите и създаването на независима
              фискална агенция, която да предоставя консултации и експертни
              становища по фискалните въпроси;
       в)     закон за реформиране на системата на договаряне на възнагражденията в
              частния сектор с оглед намаляване на ставките за заплащане на
              извънредния труд, увеличена гъвкавост при управлението на работното
              време и предоставяне на възможността за сключване на местни
              териториални споразумения за нарастване на възнагражденията под
              договореното за съответния сектор;
   3
      Регламент (ЕО) № 2223/96 на Съвета от 25 юни 1996 година относно Европейската система от
      национални и регионални сметки в Общността (OВ L 310, 30.11.1996 г.).
   4
      Регламент (EО) № 264/2000 на Комисията от 3 февруари 2000 г. за прилагане на Регламент (EО)
      № 2223/96 на Съвета по отношение на краткосрочните статистически данни за публичните
      финанси (ОВ L 29, 4.2.2000 г., стр. 4.).
   5
      Регламент (ЕО) № 1221/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 10 юни 2002 година за
      тримесечните нефинансови сметки за публичната администрация (ОВ L 179, 9.7.2002 г., стр. 1.).
   6
      Регламент (ЕО) № 501/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 година
      относно тримесечните финансови сметки на сектора на публичната администрация (ОВ L 81,
      19.3.2004 г., стр. 1).
   7
      Регламент (ЕО) № 1222/2004 на Съвета от 28 юни 2004 година относно съставяне и предаване на
      данни за тримесечния държавен дълг (ОВ L 233, 2.7.2004 г., стр. 1).
   8
      Регламент (ЕО) № 1161/2005 на Европейския парламент и на Съвета от 6 юли 2005 година
      относно изготвянето на тримесечни нефинансови сметки по институционален сектор (ОВ L 191,
      22.7.2005 г., стр. 22).
   9
      Регламент (ЕО) № 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 година
      относно европейската статистика и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1101/2008 за
      предоставянето на поверителна статистическа информация на Статистическата служба на
      Европейските общности, на Регламент (ЕО) № 322/97 на Съвета относно статистиката на
      Общността и на Решение 89/382/ЕИО, Евратом на Съвета за създаване на Статистически
      програмен комитет на Европейските общности (ОВ L 87, 31.3.2009 г., стр. 164).
   10
      Регламент на Съвета (ЕО) № 479/2009 от 25 май 2009 година за прилагане на Протокола за
      процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за създаване на Европейската
      общност (ОВ L 145, 10.6.2009 г., стр. 1).
BG                                              9                                                   BG
 ---pagebreak---           г)    закон за минималната работна заплата с оглед въвеждането на отделни
                минимални размери на заплатата за уязвимите групи като младежи и
                дългосрочно безработни, както и на мерки за фиксиране на номиналния
                размер на настоящите минимални възнаграждения за срок от три години;
          д)    реформа на защитното законодателство в областта на заетостта с оглед
                удължаване на пробния период за новонаети лица на една година;
                намаляване на общия размер на обезщетенията за прекратяване на
                трудовите правоотношения и гарантиране, че условията за тях са еднакви
                за всички работници и служители; повишаване на минималната граница
                за задействане на разпоредбите в областта на масовите уволнения,
                особено при големите дружества, и улесняване на по-широкото
                използване на временни договори;
          е)    значително повишаване на равнището на усвояване на структурните
                фондове и кохезионния фонд;
          ж)    въвеждане на нова система за управление на лекарствените продукти,
                като се насърчава използването на генерични лекарства;
          з)    създаване на единна система за възлагане на обществени поръчки с
                централен възлагащ орган, като се осигурят стабилни тръжни процедури,
                предварителни и последващи проверки;
          и)    законодателни актове, с които се опростява и се ускорява процесът за
                сертифициране на предприятия, промишлени дейности и свободни
                професии;
          й)    изменение на институционалната рамка на гръцкия орган по
                конкуренцията с оглед увеличаване на независимостта му, определяне на
                разумни срокове за проучване на случаите и издаване на решение, както и
                предоставяне на правомощия за отхвърляне на жалби;
          к)    подобрено управление на публичните активи с разчет да се набират
                минимум 1 млрд. EUR годишно за периода 2011—2013 г.;
          л)    мерки за премахване на съществуващите ограничения пред свободното
                предоставяне на услуги.
   4.     Гърция трябва да приеме следните мерки преди края на март 2011 г.:
   окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 3, буква б);
   5.     Гърция трябва да приеме следните мерки преди края на юни 2011 г.:
          а)    хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор,
                обхващаща централното управление, местното управление и останалите
                агенции, като възнагражденията са функция на производителността и
                служебните задължения;
          б)    мерки за прилагане на изводите от външния независим преглед на
                функционирането на държавната администрация на всички равнища;
BG                                          10                                          BG
 ---pagebreak---    в) засилване на инспектората по труда с достатъчно осигуряване на
      качествен персонал и с количествени цели във връзка с проверките, които
      ще бъдат проведени.
BG                                11                                          BG
 ---pagebreak---    6. Гърция трябва да приеме следните мерки преди края на септември 2011 г.:
      а)  включване в проектобюджета за 2012 г. на мерки за фискална
          консолидация, възлизащи минимум на 2,2 % от БВП. В бюджета в по-
          специално се съдържат следните мерки (или в извънредни случаи – мерки
          със съпоставим ефект): допълнително разширяване на данъчната основа
          за облагане с ДДС чрез прехвърлянето на продуктите и услугите от
          намалената към обичайната ставка (с разчет за допълнителни
          постъпления от 300 млн. EUR), намаляване на публичната заетост извън
          правилото за назначаване на 1 нов служител на всеки 5 пенсионирани (с
          разчет за спестяване на минимум 600 млн. EUR), въвеждане на акциз
          върху алкохолните напитки (на обща стойност минимум 300 млн. EUR),
          разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата
          собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за
          допълнителни постъпления от минимум 200 млн. EUR), реорганизиране
          на подсекторите на централното управление (с разчет за генериране на
          спестявания в размер минимум на 500 млн. EUR), намаляване на
          междинното потребление на сектор „Държавно управление“ (с минимум
          300 млн. EUR спрямо 2011 г.), замразяване на номиналния размер на
          пенсиите; увеличаване на ефикасността на облагането на свободните
          професии с патентен данък (с разчет за допълнителни постъпления от
          минимум 100 млн. EUR), съкращаване на трансферите към публичните
          предприятия      (с   минимум     800    млн. EUR)     вследствие   на
          преструктурирането им, обвързване на помощите за безработни с
          ресурсното осигуряване (с разчет да бъдат спестени 500 млн. EUR),
          набавяне на допълнителни постъпления от лицензирането на хазарта
          (минимум 225 млн. EUR от предоставянето на лицензи и 400 млн. EUR от
          лицензни такси);
      б)  смекчаване на данъчните пречки пред сливанията и поглъщанията;
      в)  опростяване на митническите процедури при внос и износ;
      г)  допълнително повишаване на равнището на усвояване на структурните
          фондове и кохезионния фонд;
      д)  пълно изпълнение на плана за по-добро регулиране с оглед намаляване на
          административната тежест с 20 % (спрямо 2008 г.).
   7. Гърция трябва да приеме следните мерки преди края на декември 2011 г.:
      а)  окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 6, буква а);
      б)  засилване на управленския капацитет на всички управителни органи и
          междинни структури на оперативните програми по националната
          стратегическа референтна рамка за 2007—2013 г., както и
          сертифицирането им по ISO 9001:2008 (управление на качеството).
BG                                    12                                         BG
 ---pagebreak---                                            Член 3
   Гърция изцяло сътрудничи с Комисията и при мотивирано искане от нея незабавно
   предоставя всички данни или документи, необходими за наблюдението на спазването
   на настоящото решение.
                                           Член 4
   1.      Всяко тримесечие Гърция предоставя на Съвета и на Комисията доклад с
           мерките, взети с оглед спазване на изискванията на настоящото решение.
   2.      Докладите по параграф 1 съдържат подробна информация относно:
           а)   конкретно приложените към датата на доклада мерки за спазване на
                изискванията на настоящото решение, включително тяхното въздействие
                върху бюджета в количествено изражение;
           б)   конкретните планирани мерки, които ще бъдат приложени след датата на
                доклада, за постигане на съответствие с изискванията на настоящото
                решение, техния график за изпълнение и прогноза за тяхното въздействие
                върху бюджета;
           в)   месечното изпълнение на държавния бюджет;
           г)   изпълнението в рамките на годината на социалноосигурителния и на
                местните бюджети, както и на извънбюджетните фондове;
           д)   емитирането и погасяването на държавен дълг;
           е)   информация относно постоянните и временните тенденции при заетостта
                в публичния сектор;
           ж)   неуредените плащания по          правителствените   разходи  (натрупани
                просрочени задължения);
           з)   финансовото положение на публичните предприятия и останалите
                публични структури.
   3.      Комисията и Съветът анализират докладите, за да преценят до каква степен
           Гърция спазва настоящото решение. В контекста на тези оценки Комисията
           може да посочи необходимите мерки за спазване на плана за корекция,
           установен с настоящото решение за коригиране на прекомерния дефицит.
                                           Член 5
   Настоящото решение влиза в сила от деня на уведомлението за него.
                                           Член 6
   Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
BG                                           13                                         BG
 ---pagebreak---    Съставено в Брюксел,
                        За Съвета
                        Председател
BG                       14         BG