               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 416 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Унгария за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Унгария за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Съветът надлежно взе предвид европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение, в който Унгария не е посочена като държава членка, за която ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Унгария за 2018 г.
                  4
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на Унгария в изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Унгария през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)На 30 април 2018 г. Унгария представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за конвергенция за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  6
               .

               (5)Спрямо Унгария понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. В своята програма за конвергенция за 2018 г. правителството планира номиналният дефицит да се влоши от 2,0 % през 2017 г. до 2,4 % през 2018 г., а след това постепенно да се подобри до 0,5 % от БВП до 2022 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1,5 % от БВП — се очаква да бъде постигната до 2020 г. Въз основа на преизчисленото структурно салдо
                  7
                средносрочната бюджетна цел може да бъде постигната до 2022 г. Според програмата за конвергенция отношението на дълга към БВП се очаква да спадне постепенно до малко под 60 % до края на 2022 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е благоприятен, което създава значителни рискове за изпълнението на целите по отношение на дефицита.

               (6)В програмата за конвергенция за 2018 г. се посочва, че въздействието върху бюджета на мерките, свързани със сигурността през 2017 г., е значително и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. По отношение на свързаните със сигурността мерки според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2017 г. възлизат на 0,17 % от БВП.  Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, позволяват обслужването на тези допълнителни разходи, тъй като сериозната терористична заплаха е необичайно събитие, нейното въздействие върху публичните финанси на Унгария е значително и устойчивостта няма да бъде засегната, като се даде възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. Ето защо размерът на изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2017 г. бе намален, за да се вземат под внимание тези допълнителни разходи.

               (7)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Унгария да постигне годишна фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2017 г., освен ако средносрочната бюджетна цел не бъде постигната с по-малко усилия. Въз основа на данните за резултатите за 2017 г. в Унгария беше констатирано значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. В съответствие с член 121, параграф 4 от ДФЕС и член 10, параграф 2 от Регламент (EО) № 1466/97 на Съвета на 23 май 2018 г. Комисията отправи предупреждение към Унгария, че през 2017 г. се наблюдава значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. На XX юни Съветът прие последваща препоръка, с която се потвърждава необходимостта Унгария да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  8
                не надвишава 2,8 % през 2018 г., което съответства на годишна структурна корекция от 1 % от БВП. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от отклонение от препоръчаната корекция.

               (8)През 2019 г., предвид отношението на дълга към БВП на Унгария от над 60 % от БВП и предвижданата разлика между фактическия и потенциалния БВП от 2,3 %, номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не следва да надвишава 3,9 %, което съответства на структурна корекция от 0,75 % от БВП, произтичаща от заложените в матрицата изисквания съгласно Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от значително отклонение от това изискване през 2019 г. Като цяло Съветът е на мнение, че ще бъдат необходими съществени допълнителни мерки, считано от 2018 г., за съобразяване с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж, предвид силното влошаване на фискалните перспективи, в съответствие с препоръката, адресирана до Унгария на XX юни 2018 г. с оглед коригиране на констатираното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел.

               (9)Общото равнище на заетост е значително подобрено и благоприятната икономическа тенденция предоставя възможност по-специално за повторното интегриране на безработните на пазара на труда. Разликата в заетостта между жените и мъжете е голяма, особено във възрастовата група 25—39 години, което отчасти може да се обясни с ограниченото предлагане на качествени услуги за гледане на деца. Нивото на участие в детски заведения при децата на възраст под 3 години е значително под целта от Барселона и средната стойност за ЕС. Въпреки че схемата за наемане на работа в публичния сектор остава основната активна политика на пазара на труда, броят на участниците в нея е намалял значително, което представлява положително развитие. Независимо от това схемата е все още недостатъчно фокусирана и нейната ефективността по отношение на повторното интегриране на участниците на отворения пазар на труда продължава да е ограничено, като се има предвид положението на пазара на труда. Активни политики на пазара на труда, които поставят по-силен акцент върху повишаването на квалификациите и преквалификацията, са недостатъчно развити.

               (10)Делът на хората, изложени на риск от бедност и социално изключване, е намалял до 26,3 % през 2016 г., но продължава да бъде над средния за ЕС. Като цяло децата са изложени на по-голям риск от бедност в сравнение с другите възрастови групи. Равнището на минималния доход е под 50 % от прага на бедността за едно домакинство, поради което е сред най-ниските в ЕС. Адекватността на обезщетенията за безработица е много ниска: максималната продължителност от 3 месеца е сред най-кратките в ЕС и представлява само около една четвърт от средното време, необходимо на търсещите работа да намерят такава. Освен това равнищата на заплащане са сред най-ниските в ЕС.

               (11)Унгарските структури за социален диалог и процеси продължават да са слабо развити и не дават възможност за пълноценно участие на социалните партньори в разработването и прилагането на политиките. Недостатъците в ангажираността на заинтересованите страни и ограничената прозрачност оказват влияние върху доказателствената база за създаването на политики и на тяхното качество, което създава несигурност за инвеститорите и забавя конвергенцията.

               (12)Бяха предприети мерки за подобряване на данъчната система, но някои проблеми продължават да съществуват. Въпреки че данъчната тежест върху труда намалява, особено за някои групи с ниски доходи, тя продължава да е висока в сравнение с ЕС. Цялостната сложност на данъчната система, в съчетание с продължаващото наличие на секторни данъци, представлява слабост. От съществено значение е наличието на мерки срещу стратегиите за агресивно данъчно планиране на данъкоплатците, за да се възпрепятстват нарушенията на конкуренцията между предприятията, да се осигури справедливо третиране на данъкоплатците и защита на публичните финанси. За преодоляване на вторичните ефекти от стратегиите за агресивно данъчно планиране на данъкоплатците между държавите членки са необходими координирани действия на националните политики за допълване на законодателството на ЕС. В Унгария се наблюдават относително високи входящи и изходящи капиталови потоци чрез дружества със специална инвестиционна цел, които са откъснати от реалната икономика. Липсата на удържани при източника данъци върху изходящи (т.е. от лица, пребиваващи в ЕС, към лица, пребиваващи в трети държави) дивиденти, лихвени и лицензионни плащания от дружества със седалище в Унгария може да доведе това въпросните плащания изобщо да не подлежат на данъчно облагане, ако те не подлежат на данъчно облагане в юрисдикцията на получателя. Комисията отчита, че Унгария признава това, че изходящите плащания могат да доведат до агресивно данъчно планиране, ако с тях бъде злоупотребено. Въз основа на неотдавнашния обмен на информация Комисията ще продължи конструктивния си диалог в борбата със стратегиите за агресивно данъчно планиране.

               (13)Регулаторните пречки в сектора на услугите, и по-специално в търговията на дребно, се отразяват на дейността на сектора и възпрепятстват ефективното преразпределяне на ресурсите, производителността и иновациите. Налице е трайна тенденция някои услуги да се възлагат на специално създадени за тази цел държавни фирми, което е в ущърб на откритата конкуренция. Непредвидимостта на правната рамка е допълнителен проблем, особено в сектора на търговията на дребно, който през последните години претърпя чести промени в нормативната уредба. Тъй като предложените правила често са съобразени с оборота или обема, те засягат главно чуждестранните вериги за търговия на дребно. Това увеличава несигурността сред икономическите оператори и може да има възпиращ ефект върху инвестициите. Необходима е стабилна регулаторна среда, благоприятна за конкуренцията. Ограничителното регламентиране на професиите продължава да бъде голямо в Унгария, по-специално по отношение на ключови професии като счетоводните и правните услуги.

               (14)Продължават да будят безпокойство предотвратяването и наказателното преследване на корупцията. Според няколко показателя излагането на корупция на Унгария изглежда се е се увеличило през последните години и рисковете от корупция биха могли да окажат отрицателно въздействие върху потенциала за растеж на страната. Функционирането на прокурорските служби е от съществено значение за борбата с корупцията и изпирането на пари и макар мерките за борба с корупцията на ниско равнище изглежда да са били прилагани с известен успех, не е отделено достатъчно внимание на започването на разследвания на случаи на високо равнище. Ограничената прозрачност и ограниченията на достъпа до информация допълнително пречат на мерките за предотвратяване на корупцията. Бяха предприети значителни стъпки по отношение на обществените поръчки, но има възможност за по-нататъшно подобряване на прозрачността и конкуренцията в тръжните процедури.

               (15)Образователните резултати за основните умения са значително под средното за ЕС равнище, особено при децата в неравностойно социално-икономическо положение. Учениците се разпределят на ранен етап в различните видове училища, като има големи различия в образователните резултати и професионалното развитие. Децата в неравностойно положение, включително децата от ромски произход, често са съсредоточени в професионалните средни училища, които се характеризират с по-ниски равнища на основните умения и с по-голям брой на преждевременно отпадналите, както и с това, че завършващите тези училища получават по-ниски средни заплати. Делът на преждевременно напускащите училище се е увеличил до средно 12,4 % и е особено висок сред децата от ромски произход. Тези предизвикателства са особено неотложни в контекста на качественото и приобщаващо образование. Намаляващият брой на кандидатите и високият брой на преждевременно отпадналите от училище във висшето образование ще ограничи допълнително броя на завършилите образование в момент, когато търсенето на висококвалифицирана работна сила продължава да нараства.

               (16)Продължава да има лоши резултати за здравето, утежнени от нездравословен начин на живот, оказващи отрицателно въздействие върху човешкия капитал. Ниското равнище на разходите за здравеопазване в съчетание с неефективното разпределение на ресурсите, ограничава ефективността на унгарската здравна система. Това, наред с голямо разчитане на преките плащания от страна на пациентите, има отрицателни последици за навременния достъп до достъпни, превантивни и лечебни здравни грижи с добро качество. Недостигът на здравни работници също ограничава достъпа до грижи, въпреки че последните увеличения на заплатите са смекчили това предизвикателство. Продължаващите усилия за реформи са насочени към справянето с прекомерното използване на болнични грижи, основна причина за което е това, че доставчиците на първични здравни услуги не са подходящо оборудвани, за да контролират достъпа ефективно. По-нататъшната рационализация на използването на ресурсите на болниците, заедно с целеви инвестиции за укрепване на първичната медицинска помощ, ще даде възможност за намаляване на неравенствата в достъпа до грижи, за повишаване на ефикасността и за ефективно подобряване на здравните резултати.

               (17)В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария и го публикува в доклада за страната от 2018 г. Тя извърши и оценка на програмата за конвергенция за 2018 г., на националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Унгария през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите национални решения.

               (18)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2018 г., като становището му
                  9
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Унгария да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

               1.През 2018 г. да осигури съответствие с препоръката на Съвета от XX юни 2018 г. с оглед на коригирането на значителното отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. През 2019 г. да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 3,9 %, което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,75 % от БВП.

               2.Продължаване на опростяването на данъчната система, по-специално чрез намаляване на специфично за секторите облагане. Подобряване на качеството и прозрачността на процеса на вземане на решения чрез ефективно използване на социалния диалог и участие на други заинтересовани страни и чрез редовни и подходящи оценки на въздействието. Укрепване на рамката за борба с корупцията, засилване на усилията в областта на наказателното преследване и подобряване на прозрачността и конкуренцията при обществените поръчки, inter alia, чрез предоставяне на достъп на обществеността до данните от системата за електронно възлагане на обществени поръчки. Засилване на конкуренцията, регулаторната стабилност и прозрачността в сектора на услугите, по-специално в сектора на търговията на дребно.

               3.Мобилизиране на работния резерв чрез подобряване на качеството на активните политики на пазара на труда. Подобряване на резултатите в сферата на образованието и увеличаване на участието на групите в неравностойно положение, в частност ромите, в качествено и приобщаващо общо образование. Подобряване на адекватността и обхвата на социалното подпомагане и на обезщетенията за безработица.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        СОМ(2018) 416 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        Работен документ на службите на Комисията SWD (2018) 215 final.

                     (5)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (OB L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (6)

                        СОМ(2014) 494 final.

                     (7)

                        Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и временните мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

                     (8)

                        Нетните първични държавни разходи се състоят от общите държавни разходи без лихвените разходи, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал на националното финансиране се разсрочва в рамките на 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (9)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 418 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Нидерландия за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета по Програмата за стабилност на Нидерландия за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Нидерландия за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета по Програмата за стабилност на Нидерландия за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Тя взе предвид европейския стълб на социалните права, обявен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2018 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 22 ноември 2017 г. Комисията прие също Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Нидерландия ще бъде една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2017 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана оттук нататък „препоръка за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Нидерландия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката относно икономическата политика на еврозоната, както е посочено в препоръки 1 и 2 по-долу.

               (3)Докладът за Нидерландия за 2018 г.
                  5
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него се констатира известен напредъкът в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, както и напредъкът на Нидерландия по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Той включва също така задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който бяха публикувани също на 7 март 2018 г.
                  6
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Нидерландия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално Нидерландия показва най-голямата средна стойност на излишък за тригодишен период по текущата сметка за БВП сред държавите членки от еврозоната. Излишъкът говори за неоптимално разпределение на ресурсите, като оставя възможности за повече растеж и благоденствие. Частният дълг е висок, по-специално натрупаните ипотечни дългове на домакинствата и дългът на многонационалните предприятия. Големите дългове на домакинствата увеличават уязвимостта им при финансови сътресения.

               (4)На 30 април 2018 г. Нидерландия представи националната си програма за реформи за 2018 г. и на 26 април 2018 г. — програмата си за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоките относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (6)Спрямо Нидерландия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В програмата си за стабилност за 2018 г. правителството планира намаляване на излишъка по консолидирания държавен бюджет от 1,1 % от БВП през 2017 г. на 0,3 % от БВП през 2021 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,5 % от БВП — продължава да се спазва през целия период на програмата. Според програмата за стабилност за 2018 г. съотношението на държавния дълг към БВП се очаква да спадне до 44,0 % от БВП през 2021 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Съгласно прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. структурното салдо се предвижда да отчете намаляване от излишък от 0,5 % от БВП през 2017 г. на дефицит от 0,1 % от БВП през 2018 г. и 0,3 % от БВП през 2019 г., над средносрочната бюджетна цел. Очаква се брутният държавен дълг да продължи да намалява устойчиво и под референтната стойност по Договора. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Нидерландия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2018 и 2019 г. В същото време, като зачита средносрочната цел, все още има възможност за използване на фискалната и структурната политика, за повишаване на публичните и частните инвестиции в научноизследователската, развойната дейност и иновациите.

               (7)Нидерландия има ефективен сектор на научноизследователската и развойната дейност и високоефективната образователна система и научната база на страната осигуряват солидна основа за насърчаване на иновациите и на капацитета за растеж чрез образование и научноизследователска и развойна дейност. Обявени са значителни допълнителни инвестиции, което би могло да помогне за стабилизиране интензивността на научноизследователската и развойната дейност в публичния и частния сектор. Дали Нидерландия ще постигне своите цели по стратегията „Европа 2020“, по-специално във връзка с инвестициите в научноизследователската и развойната дейност и възобновяемите енергийни източници, остава несигурно.

               (8)Едно от ключовите предизвикателства за справянето с високата задлъжнялост на домакинствата е свързано с жилищния пазар, където липсата на гъвкавост и небалансираните стимули, трупани в продължение на десетилетия, формират моделите на жилищното финансиране и на спестяванията в сектора. От 2012 г. насам са приложени поредица от мерки, които отчасти преодоляват този проблем. През 2017 г. правителството обяви планове за ускоряване на намалението на данъчното приспадане на лихви по ипотечни кредити, считано от 2020 г. При все това, липсата на добре функциониращ среден сегмент на пазара на жилища под наем насърчава домакинствата по-скоро да закупуват вместо да наемат, което води до високи съотношения на дълга към дохода и до финансова уязвимост на младите хора. Секторът на социалното жилищно настаняване е един от най-големите в Съюза, но жилищата невинаги се заемат от хората, които наистина имат нужда от това. Домакинства с високи доходи живеят в сгради за социално жилищно настаняване, тъй като дружествата за социално жилищно настаняване не увеличават наемите толкова бързо, колкото биха могли от правна гледна точка. Макар че правителството обяви намерението си за подпомагане на предоставянето на достъпни жилища на частния пазар за наемане, конкретни планове за такава подкрепа все още не са съобщени.

               (9)Както е посочено в препоръката за еврозоната от 2018 г., борбата срещу агресивните стратегии за данъчно планиране е от съществено значение за възпрепятстване на нарушаването на конкуренцията между предприятията, за осигуряване на справедливо третиране на данъчно задължените лица и за защита на публичните финанси. Разпространяването на отрицателните последици от агресивните стратегии на планиране на данъкоплатците между държавите членки изисква координирани действия на националните политики за допълване на законодателството на ЕС. Високото равнище на плащания през Нидерландия на дивиденти, авторски и лицензионни възнаграждения и лихви продължава да показва, че данъчните правила на държавата се използват от дружества, които прибягват към агресивно данъчно планиране. Голяма част от преките чуждестранни инвестиции се държи от „дружества със специална цел“. Липсата на удържани при източника данъци върху изходящи (т.е. от граждани на ЕС към такива, които пребивават в трети държави) лихви и авторски и лицензионни възнаграждения би могло да доведе до избягване на данъчно облагане от тяхна страна на тези плащания, ако те не подлежат на данъчно облагане в юрисдикцията на получателя. Липсата на някои правила за борба със злоупотребите, особено в случая на хибридни субекти, също може да улесни агресивното данъчно планиране. Комисията признава ангажимента на Нидерландия да се бори с агресивното данъчно планиране, както е предвидено в програмата за реформи в областта на данъчното облагане, включително по отношение на удържаните при източника данъци върху дивиденти, лихви и авторски и лицензионни възнаграждения в случай на злоупотреба или плащания към юрисдикции с ниски данъчни ставки; това е положителна стъпка към намаляване на агресивното данъчно планиране и следва да бъде приложена бързо и да се следи отблизо. Въз основа на неотдавнашния обмен на мнения Комисията ще продължи конструктивния си диалог за борба със стратегиите на данъкоплатците за агресивно планиране.

               (10)Въпреки ниските нива на безработица и високото равнище на свободните работни места, растежът на номиналните заплати беше умерен — 1,5 % през 2017 г. Това е под равнището, което би могло да се очаква въз основа на инфлацията, производителността и безработицата. Умереното нарастване на заплатите може отчасти да бъде свързано с бавното увеличение на производителността, продължаващата стагнация на пазара на труда и увеличената сегментация на пазара на труда. През 2017 г. правителството прие няколко данъчни мерки, които намаляват данъчната тежест върху труда и имат за цел увеличаване на нетния разполагаем доход на домакинствата на работещите. По-нататъшно увеличаване на нетния разполагаем доход на домакинствата чрез създаване на условия за насърчаване на растежа на заплатите и реформа на втория стълб на пенсионната система, за да стане по-прозрачна, по-справедливо разпределена между поколенията и по-устойчива на сътресения, ще подкрепи вътрешното търсене и ще допринесе за възстановяването на равновесието в еврозоната.

               (11)Неотдавнашното нарастване на заетостта може до голяма степен да се дължи на увеличаването на броя на лицата, наети на срочни договори, и на самостоятелно заетите лица. Високият и растящ процент на временните договори, както и бързото увеличение на самостоятелно заетите лица без работници и служители, се наблюдава в контекста на големи различия в приложимото трудово законодателство и защитата на труда, както и на различия в данъчното законодателство и законодателството в областта на социалната сигурност. Въпреки че бяха предприети някои мерки, а наскоро бяха обявени и допълнителни такива, някои от тези фактори продължават да създават финансови стимули за наетите лица да започнат да работят като самостоятелно заети лица или благоприятстват тяхното наемане на срочен договор. Освен това налагането на мерки за противопоставяне на фиктивната самостоятелна заетост е отложено до 2020 г. Самостоятелно заетите лица са по-често недостатъчно застраховани срещу инвалидност, безработица и старост. Това може да окаже влияние върху устойчивостта на системата за социално осигуряване в дългосрочен план.

               (12)Въпреки че на пазара на труда като цяло са постигнати добри резултати, налице е все още неизползван потенциал от работна ръка. По-специално големият брой жени, работещи на непълен работен ден, и състоянието на заетостта на хората с мигрантски произход остават голямо предизвикателство. Процентът на заетост на мигрантите, които не са родени в ЕС, е с 20,6 процентни пункта по-нисък, отколкото за хората, родени в Нидерландия, като тази разлика е още по-голяма за жените, които не са родени в ЕС.

               (13)През последните години нарастването на спестяванията на домакинствата се дължи отчасти на по-високи икономии във втория стълб на пенсионната система (задължителни допълнителни частни схеми), принос за което има регулаторната среда. Едно подходящо разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях извън приетите правила за индексирането и финансовите буфери (рамка за финансова оценка) ще помогне на домакинствата да разпределят финансовите си средства по по-благоприятстващ за растежа начин. Правителството потвърди намерението си да осъществи съществена реформа на втория стълб на пенсионната схема с цел да подобри обхвата и да създаде по-прозрачна, по-гъвкава и по-справедлива в актюерски аспект система. По отношение на фискалната устойчивост, докладът за застаряването от 2018 г. сочи, че съществува среден риск за фискалната устойчивост в дългосрочен план, доколкото разходите за дългосрочни грижи се очаква да се увеличат от 3,5 % на 6,0 % от БВП до 2070 г.

               (14)В рамките на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия, който беше публикуван в доклада за страната от 2018 г.
                  9
                Тя оцени също програмата за стабилност за 2018 г. и националната програма за реформи за 2018 г., както и последващите действия по препоръките, отправени към Нидерландия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и степента на тяхното съответствие с правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на Съюза към бъдещите решения на държавите членки.

               (15)Предвид тази оценка, Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г. и е на мнение
                  10
               , че се очаква Нидерландия да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (16)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1 и 2 по-долу.

               ПРЕПОРЪЧВА на Нидерландия да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

               1.Като зачита средносрочната цел, да използва фискалната и структурната политика за повишаване на публичните и частните инвестиции в научноизследователската, развойната дейност и иновациите. Да предприеме мерки за намаляване на склонността към задлъжняване на домакинствата и на оставащите нарушения на жилищния пазар, по-специално чрез подкрепа на развитието на частния сектор за отдаване под наем.

               2.Да намали стимулите за използване на временни договори и самостоятелно заети лица, които нямат наети лица, като същевременно се насърчи подходяща социална закрила за самостоятелно заетите лица, и да се бори срещу фиктивната самостоятелна заетост. Да създаде условия за насърчаване на по-високо ниво на ръста на заплатите, като се зачита ролята на социалните партньори. Да предприеме мерки, за да стане вторият стълб на пенсионната система по-прозрачен, по-справедливо разпределен между поколенията и по-устойчив на сътресения.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 418 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 217 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-netherland-en.pdf

                     (10)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 23.5.2018
            COM(2018) 411 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Италия за 2018 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2018 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Италия за 2018 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2018 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 22 ноември 2017 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2018 г. Съветът надлежно взе предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 22 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, на 22 ноември 2017 г. Комисията прие също и Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Италия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната, която беше одобрена от Европейския съвет на 22 март 2018 г. На 14 май 2018 г. Съветът прие препоръката относно икономическата политика на еврозоната (наричана по-долу „препоръката за еврозоната“).

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Италия следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката относно икономическата политика на еврозоната, както e отразена в препоръки 1—4 по-долу.

               (3)Докладът за Италия за 2018 г.
                  5
                беше публикуван на 7 март 2018 г. В него бе оценен напредъкът на страната в изпълнението на специфичните препоръки, приети от Съвета на 11 юли 2017 г., последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Италия през предходните години, както и напредъкът на страната по националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. В него бе включен и задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултати бяха публикувани също на 7 март 2018 г.
                  6
                Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Италия са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално, големият държавен дълг и продължителната слаба динамика на производителността крият рискове с трансгранично значение в условията на високо, но намаляващо равнище на необслужваните кредити и много висока, но също намаляваща безработица. Особено важно е да бъдат предприети действия за намаляване на риска от неблагоприятни последици за италианската икономика и икономическия и паричен съюз предвид мащаба и трансграничното значение на икономиката на тази държава.

               (4)На 16 май 2018 г. Италия представи своята национална програма за реформи за 2018 г. и своята програма за стабилност за 2018 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид при програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  7
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи промени в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще използва тази разпоредба, в насоки относно прилагането на мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
                  8
               .

               (6)За Италия понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и правилото за дълга. Програмата за стабилност за 2018 г., представена от напускащото правителство, се основава на сценарий за тенденциите, при който се допуска, че няма да има промени в законодателството. Според прогнозата на органите се очаква номиналният дефицит да се подобри от 2,3 % от БВП през 2017 г. до 1,6 % през 2018 г., 0,8 % през 2019 г. и като цяло балансирана бюджетна позиция до 2020 г. Средносрочната бюджетна цел, определена като балансирано в структурно отношение състояние на бюджета, се очаква да бъде постигната до 2020 г., както и през 2021 г., докато преизчисленото
                  9
                структурно салдо показва малък структурен дефицит (0,2 % от БВП) и през двете години. След като леко съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП слабо намаля през 2017 г. (до 131,8 % от БВП спрямо 132,0 % през 2016 г.), в програмата за стабилност за 2018 г. — също благодарение на прогнозираните приватизационни приходи от 0,3 % годишно за периода 2018—2020 г. — се очаква през 2018 г. то да продължи да намалява, достигайки 122,0 % през 2021 г. Въпреки това през последните години поставените приватизационни цели не бяха постигнати. При допускане за липса на промяна в политиката, прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. предвижда по-нисък растеж на реалния БВП и по-висок дефицит за 2019 г. в сравнение с програмата за стабилност от 2018 г. В действителност, в прогнозата на Комисията не е включено рязкото увеличение на ДДС (0,7 % от БВП), прието като „предпазна клауза“ с цел постигане на бюджетните цели за 2019 г.

               (7)На 23 май 2018 г. Комисията публикува доклад по член 126, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с констатираното предварително неспазване от Италия на правилото за дълга през 2016 и 2017 г. На основата на оценка на всички съответни фактори, в доклада се заключава, че критерият за дълга, определен в Договора и в Регламент (ЕО) № 1467/1997, понастоящем следва да се счита за спазен и следователно откриването на процедура при прекомерен дефицит не е оправдано, особено като се има предвид, че Италия е осигурила последващо спазване на предпазните мерки през 2017 г. Комисията ще извърши нова оценка на съответствието въз основа на ex-post данните за 2018 г., които трябва да бъдат съобщени през пролетта на 2019 г.

               (8)В програмата за стабилност се посочва, че въздействието на извънредния приток на бежанци и защитата срещу сеизмичните рискове върху бюджета е значително, и се предоставят достатъчно доказателства за обхвата и естеството на тези допълнителни бюджетни разходи. Според Комисията допустимите допълнителни разходи през 2017 г. възлизат на 0,16 % от БВП по отношение на извънредния приток на бежанци и на 0,19 % от БВП по отношение на защитата срещу сеизмичните рискове. Разпоредбите, съдържащи се в член 5, параграф 1 и член 6, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1466/97, се прилагат за тези допълнителни разходи, доколкото притокът на бежанци и сеизмичните рискове са необичайни събития, тяхното въздействие върху публичните финанси на Италия е значително и предоставянето на възможност за временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел няма да засегне устойчивостта. Ето защо размерът на изискването за корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2017 г. беше намален, за да се вземат под внимание тези допълнителни разходи.

               (9)На 11 юли 2017 г. Съветът препоръча Италия да осигури номинално намаление на нетните първични държавни разходи
                  10
                от поне 0,2 % през 2018 г., което съответства на годишна структурна корекция от 0,6 % от БВП. В същото време се посочва, че в оценката на проекта на бюджетен план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да бъде взета предвид целта за постигане на фискална позиция, която допринася както за укрепването на продължаващото възстановяване, така и за осигуряването на устойчивост на публичните финанси. Съгласно оценката на степента на възстановяването в Италия, извършена от Комисията при надлежното отчитане на предизвикателства по отношение на устойчивостта в контекста на нейното становище относно проекта на бюджетен план на Италия, изискването за фискална структурна корекция през 2018 г. е в размер на най-малко 0,3 % от БВП, без допълнителен марж на отклонение за една година. Това съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от най-много 0,5 %. Ако това бъде взето предвид при цялостната оценка, съгласно прогнозата на Комисията от пролетта на 2018 г. има риск от значително отклонение от препоръчания курс на корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел през 2018 г.

               (10)Предвид на съотношението на консолидирания държавен дълг на Италия от над 60 % от БВП и предвижданата разликата между фактическия и потенциалния БВП от 0,5 %, през 2019 г. номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не трябва да надвишава 0,1 %. Това съответства на структурна корекция от 0,6 % от БВП, произтичаща от матрицата с изискванията съгласно Пакта за стабилност и растеж. При липса на промяна в политиката съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2019 г. и през 2018 г. и 2019, взети заедно. Според първоначалните прогнози, през 2018 г. и 2019 г. Италия няма да спази правилото за дълга. Нещо повече, съотношението на публичния дълг на Италия от около 130 % от БВП означава, че за покриването на разходите по обслужването на дълга се заделят значителни средства за сметка на разходите, стимулиращи в по-голяма степен растежа, като образованието, иновациите и инфраструктурата. Като цяло Съветът е на мнение, че през 2018 г. и в следващите години трябва да бъдат взети необходимите мерки, за да бъдат спазени разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Разумна мярка би била използването на всякакви извънредни приходи за по-нататъшното намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП.

               (11)Разходите за пенсии за възраст в Италия възлизат на около 15 % от потенциалния БВП, което е сред най-високите равнища в ЕС. Имплицитните задължения, произтичащи от застаряването на населението, бяха ограничени от проведените в миналото пенсионни реформи, което доведе до подобряване на дългосрочната устойчивост на Италия, също и благодарение на постепенното привеждане на пенсионната възраст в съответствие с очакваната продължителност на живота. Въпреки това в бюджетите за 2017 г. и 2018 г. се съдържат разпоредби, които частично отменят тези реформи. В Италия делът на населението на възраст над 65 годишни е по-голям в сравнение със средните стойности за ЕС. Този дял се очаква да нарасне допълнително с течение на времето, с което коефициентът на възрастова зависимост на Италия ще се влоши. Следователно разходите за пенсии се очаква да нараснат в средносрочен план. Освен това високият дял на публичните разходи за пенсии за старост ограничава размера на другите социални разходи, включително за борба с бедността, и на благоприятстващите растежа разходи, като например за образование, чийто дял в разходите намалява от началото на новото хилядолетие. Като се зачитат принципите на справедливост и пропорционалност, значителни икономии биха могли да се постигнат чрез намеса за намаляване на високите пенсионни права, които не съответстват на вноските.

               (12)Данъчната система на Италия налага тежко бреме върху капитала и труда, което оказва неблагоприятно въздействие върху икономическия растеж. Въпреки неотдавнашното разширяване на обхвата на целенасочените данъчни стимули, данъчната тежест върху факторите на производство все още е сред най-високите в ЕС, като по този начин се пречи на инвестициите и заетостта. Тя може да бъде намалена по неутрален за бюджета начин чрез преминаване към данъчни основи, които са по-малко вредни за растежа, като например недвижимото имущество и потреблението. Периодичният данък сгради за първо жилище беше отменен през 2015 г., включително за домакинствата с високи доходи. В допълнение, кадастралните стойности на недвижимото имущество са като цяло остарели и все още не е проведена реформа за привеждането им в съответствие с текущите пазарни стойности. Броят и големината на данъчните разходи, по-специално при намалените ставки на данъка върху добавената стойност, са особено високи и тяхното рационализиране беше допълнително отложено, въпреки че то представлява изискване, което е залегнало в националното законодателство. Освен това е възможно е тежестта за спазващите изискванията предприятия и домакинства да бъде намалена посредством намаляване на сложността на данъчния кодекс и подобряване на цялостното спазване на данъчното законодателство. Разширяването на обхвата на задължителното електронно фактуриране за всички сделки в частния сектор, считано от 2019 г., е положителна стъпка в тази посока. Законовите прагове за паричните плащания обаче са се увеличили, което би могло да възпрепятства използването на електронни плащания, чийто задължителен характер може да подобри спазването на данъчното законодателство. Според Националния статистически институт на Италия сенчестата икономика възлиза на около 12,9 % от БВП. Въпреки това не са планирани никакви стратегически действия за справяне с това предизвикателство. Около 15,9 % от общата заетост не се декларира напълно или частично, като в някои сектори този процент достига почти 50 %.

               (13)Инвестициите спаднаха рязко по време на кризата и все още не са достигнали до равнищата от 2007 г. Въпреки че нарасна през 2017 г., равнището на инвестициите все още е ниско в сравнение с други държави от ЕС. Частните инвестиции са особено слаби и се възпрепятстват от структурни фактори. Те включват недостатъчно благоприятната бизнес среда, финансовите ограничения, свързани с недостатъчно развитите капиталови пазари, обезценените банкови заеми и липсата на висококвалифициран персонал, което се дължи, наред с други причини, на „изтичането на мозъци“ и ученето през целия живот. Нематериалните активи като научноизследователската и развойната дейност, иновациите и обучението на работниците са от решаващо значение за производителността и икономическия растеж и могат да спомогнат да бъдат обяснени разликите в производителността между отделните държави. Въпреки това инвестициите в подобни активи продължават да бъдат под средното за ЕС. Това се дължи на големия брой микропредприятия, липсата на специализация в сектори с интензивно използване на знания в Италия, ограничената цифровизация и ограничените умения в областта на цифровите технологии. В същото време общите публични разходи за научни изследвания и развитие бяха намалени. Финансирането за малките и средните предприятия продължава да бъде силно зависимо от банковия сектор, а кредитирането остава слабо въпреки разходите за финансиране на исторически ниски нива. Съществуват също така значителни регионални различия в инвестициите в научноизследователска и развойна дейност, използването на неотдавнашните стимули в областта на политиката за новаторски предприятия и качеството на образованието. Въз основа на текущата оценка на резултатите на различните промишлени мерки, въведени по линия на инициативите „Финансиране за растеж“ („Finanza per la crescita“) и „Промишленост/Предприятия 4.0“ („Industria/Impresa 4.0“), би било подходящо да се създаде дългосрочна рамка на политиката за подпомагане на инвестиции, които могат да укрепят различните фактори (кредитоспособност, силна изследователска база, висока степен на образование и подходящи умения) в подкрепа на иновациите. Освен това изглежда целесъобразно да се обърне внимание на съществуващите разлики в регионалните промишлени и образователни системи.

               (14)Ефикасността на италианската съдебна система се е подобрила само незначително през последните години, а продължителността на производствата — особено на по-високи инстанции — продължава да буди загриженост. По-конкретно, през 2016 г. времето, необходимо за решаване на спорни граждански и търговски дела на всички инстанции, все още е било на едно от най-високите равнища в ЕС. На равнището на Върховния касационен съд изоставането продължи да нараства и остава на едно от най-високите равнища в ЕС на глава от населението. Важно законодателство за оптимизиране на гражданскопроцесуалните норми и въвеждане на по-силна защита срещу неоснователни съдебни спорове се намира от две години в италианския парламент. Освен това, опростената процедура („rito sommario“) — една от мерките, приети с цел ограничаване на съдебните спорове и укрепване на процесуалната дисциплина, не се е превърнала в процедура по подразбиране в апелативните съдилища, а използването на филтър за недопустимост на жалбите продължава да бъде непоследователно и ограничено на втора инстанция, и следователно не доведе до очакваното намаляване на броя на новозаведените дела. Напротив, през 2016 г. броят на новозаведените граждански дела се е увеличил както на първа, така и на втора инстанция, включително поради непрекъснатото увеличаване на случаите на обжалване. През 2016 г. делът на касационните жалби, обявени за недопустими, отново нарасна, с което се потвърждава настоящата възходяща тенденция. Способността на Върховния съд да се справя с входящия поток от дела също е намаляла в условията на същественото увеличение на броя на ненаказателните новозаведени дела (включително данъчни дела), което би могло да подкопае неговата роля. Адекватното прилагане на процедурните правила, включително срещу злоупотребата с предявяването на съдебни искове, би могло също така да допринесе за доброто и ефикасно правораздаване.

               (15)Корупцията продължава да бъде основно предизвикателство за бизнес средата и обществените поръчки на Италия. Италия подобри рамката за борба с корупцията като преразгледа своята система на давностни срокове, разшири обхвата на защитата на лицата, подаващи сигнали за нередности, за работещите в частния сектор, и осигури по-голямо съответствие на престъплението корупция сред частни страни с международните стандарти. Въпреки че приетата реформа на давностните срокове не спира давностни срокове след присъда на първа инстанция, както се препоръчва от механизма на Съвета на Европа „Група държави срещу корупцията“, тя може да намали възможностите за злоупотреба с наказателното съдопроизводство като тактика на адвокатите за забавяне на по-висши инстанции. По този начин тя може да доведе до смекчаване на царящата от дълго време загриженост, че след присъдата на първоинстанционния съд случаите на корупция се преустановяват по давност. Борбата с корупцията може да бъде засилена чрез повишаване на ефективността на наказателното правосъдие. През 2014 г. Италия беше с най-големия брой постъпващи и висящи наказателни дела в ЕС на втора и трета инстанция, което се дължи и на броя на касационните жалби, който е сред най-високите в ЕС. Това доведе до наказателни съдебни процеси с продължителност, която е сред най-големите в Съюза. Насърчаването на ускорени процедури и ограничаването на злоупотребите в съдебния процес могат да допринесат за по-голямата ефективност на наказателното правосъдие и борбата с корупцията. Освен това националният антикорупционен орган играе ключова роля при изпълнението на новата рамка за борба с корупцията.

               (16)Повишаването на качеството на италианската публична администрация ще има положително въздействие върху бизнес средата и инвестициите, както и върху способността на предприятията да се възползват от възможностите за иновации. Големите регионални различия в качеството на административното обслужване на предприятията предполага, че предприемачите в определени области са изправени пред по-големи пречки при извършването на стопанска дейност. През 2015 г. беше приет всеобхватен закон за реформа на публичната администрация, който има потенциала да доведе до подобряване на ефективността и да благоприятства икономиката. До края на 2017 г. изпълнението на реформата беше приключено. Сега е необходимо нейното прилагане, особено в догонващите региони. Реформата на държавните предприятия има за цел да се гарантира, че държавните предприятия извършват дейност, следвайки същите правила като частните предприятия. Посочените цели включват: рационализиране на държавните предприятия посредством сливания, консолидации на непечеливши предприятия и приватизация; повишаване на ефективността на останалите предприятия; избягване в бъдеще на появата на държавни предприятия в области, които нямат съществено значение. Практическото прилагане на новата рамка е от ключово значение за постигането на тези цели. Освен това местните обществени услуги са защитени от конкуренция (на и за пазара), което влияе върху ефикасността и качеството на услугите и води до недоволство сред потребителите. Реформата на публичната администрация от 2015 г. предвиждаше също така нова рамка за реформа на управлението на местните обществени услуги. Въпреки това през ноември 2016 г. Конституционният съд обяви процедурата за приемането на някои законодателни актове за противоконституционна, включително за местните обществени услуги. Тъй като срокът на прилагане на закона изтече през ноември 2016 г., е необходимо изработването на нова законодателна инициатива.

               (17)Подобряването на бизнес средата ще подпомогне предприемачеството, а предоставянето на по-добри рамкови условия за конкуренция ще благоприятства по-ефикасното разпределение на ресурси и увеличаването на производителността. Годишният закон за конкуренцията от 2015 г. беше приет през август 2017 г. и трябва да се осигури правилното му прилагане. Въпреки това в някои сектори продължават да съществуват значителни бариери за конкуренцията, например при професионалните услуги, местния обществен транспорт, железопътния сектор и търговията на дребно. Увеличаването на конкурентните процедури за възлагане на обществени поръчки и концесии за достъп до обществени блага ще повлияе положително върху качеството на услугите. В областта на обществените поръчки ползите от неотдавнашната реформа ще зависят от навременното приключване на реформата, последователното прилагане на плановете за електронни обществени поръчки и агрегиране и действителното активиране на централния орган за агрегиране за координация на политиката (Cabina di regia per gli appalti pubblici).

               (18)Доверието на пазара в италиански банки нарасна вследствие на мерките, предприети през 2017 г. с цел справяне с няколко по-слаби банки. Благодарение на подобрените икономически условия и натиска от страна на надзорните органи бе постигнат напредък по отношение на намаляването на необслужваните наследени заеми, но техният размер остава висок. Това ограничава рентабилността на банките и способността им за вътрешно генериране на капитал. Темпът на погасяване на необслужваните заеми, включително задълбочаването на вторичния пазар на необслужвани кредити, трябва да се запази с цел допълнителното укрепване на финансовата стабилност и кредитирането за реалната икономика. Трябва да бъдат подкрепени също и по-нататъшното преструктуриране и консолидиране на счетоводния баланс, включително за малките и средните банки. Това включва разрешаване на проблема със структурно ниската рентабилност на банките чрез всеобхватно намаляване на разходите и оптимизиране на бизнес модела.

               (19)Макар реформите в областта на корпоративното управление да са в ход, пълното изпълнение на реформите в сектора на големите кооперативни и малките взаимозастрахователни банки ще бъде благоприятно за общото състояние на банковия сектор. Рамките за несъстоятелността и принудителното изпълнение все още не подкрепят в достатъчна степен бързото разрешаване и преструктуриране на необслужваните кредити. Бързото приемане и прилагане на необходимите законодателни мерки за реформа в областта на несъстоятелността ще спомогнат за преодоляване на структурните слабости. Мерките, приети през 2016 г. с цел ускоряване на изпълнението по обезпечения от банките, все още не са използвани. Рамката за изпълнение върху обезпечения все още не е напълно приложима за дружествата и домакинствата.

               (20)Въпреки напредъка, постигнат благодарение на редица мерки в областта на политиката, приети през последните години, достъпът до финансиране продължава да бъде важна пречка пред инвестициите и финансирането за растежа, особено за малките и средните предприятия. Финансирането на предприятията продължава да се осъществява предимно от банките, а капиталовият пазар е слабо развит в сравнение с други държави от ЕС. Делът на малките и средните предприятия, финансирани със собствен капитал, е особено нисък в сравнение със средното за ЕС равнище. Неотдавнашното намаление на отчисленията за корпоративния дялов капитал засили допълнително предпочитанието за ползване на банков кредит. Насърчаването на достъпа до пазарно финансиране за предприятията ще бъде съществен фактор за разнообразяване на източниците на финансиране на предприятията за подпомагане на инвестициите и растежа.

               (21)Институциите на пазара на труда претърпяха значителни промени през последните години. Условията на пазара на труда продължават да се подобряват, като броят на заетите се е увеличил с 1,0 % през 2017 г. до над 23 милиона души, достигайки нивата отпреди кризата. Равнището на заетост (на населението на възраст между 20 и 64 години) през миналата година нарасна до над 62 %, макар това до голяма степен да се дължи на временни работни места. Това равнище обаче все още е доста под средното за ЕС. Равнището на безработицата намаля до 10,9 %, но общият брой работни часове все още е значително по-малък, отколкото преди рецесията. Въпреки подобренията равнищата на дългосрочната и младежката безработица остават високи, което поражда рискове за социалното сближаване и растежа. Делът на младите хора, незаети с работа, учене или обучение, през 2017 г. възлиза на 20,1 %, което е сред най-високите в ЕС, а регионалните различия в тази област са големи и продължителни.

               (22)Договарянето на ниво предприятие или на териториално равнище остава ограничено, което се дължи също така на широкото разпространение на малки предприятия в Италия. Това може да попречи на бързото адаптиране на заплатите към местните икономически условия. В края на февруари 2018 г. Confindustria и трите основни италиански синдикални организации (Cgil, Cisl и Uil) сключиха рамково споразумение, в което — благодарение на увеличението на правната сигурност в резултат на определянето на по-ясни правила за представителство на социалните партньори в преговорите — засилиха ролята на второто ниво на договаряне. Данъчните облекчения за увеличения на заплатите въз основа на производителността, определени със споразумения на второ ниво, бяха засилени през 2017 г., но е трудно да се оцени тяхната ефективност. Макар общият брой на колективните трудови договори да нараства, само малка част от тях е подписана от основните синдикални и работодателски организации.

               (23)Реформата на активните политики на пазара на труда, очертана в Закона за работните места, отбеляза слаб напредък през 2017 г. Обучението и преквалифицирането са особено важни с оглед на повишената гъвкавост на пазара на труда в Италия и нарастващия дял на срочните договори. Все още не са въведени общозадължителни стандарти за предоставянето на услуги, а в службите по заетостта липсват персонал и подходящ мониторинг. Увеличаването на броя на персонала и гарантирането на достатъчната му квалификация — особено за предоставянето на услуги по заетостта и социалната сигурност, също е от решаващо значение за правилното прилагане на схемата за борба с бедността, въведена през 2018 г., и за гаранцията за младежта, която има за цел на нуждаещите се млади хора да се предоставя своевременно подходяща работа или обучение.

               (24)Макар да нараства, делът на жените, участващи на пазара на труда, продължава да бъде сред най-ниските в ЕС. Ефектът на неотдавнашните мерки, съсредоточени върху парични помощи за раждането на дете, които не са обвързани с имущественото състояние, не е оценен от италианските органи. Фактите предполагат, че тези парични трансфери може да не са ефективна мярка за увеличаване на участието на жените на пазара на труда. Освен това не е вероятно те да доведат до нарастване на раждаемостта, която продължава да бъде на много ниски равнища през последните 20 години. Липсва всеобхватна стратегия за по-добро съчетаване на семейния и професионалния живот. Тези недостатъци са отразени в липсата на балансиран по отношение на пола модел на родителски отпуск и гъвкаво работно време, както и в недостатъчния достъп до подходящи, финансово достъпни и качествени грижи за деца и за други лица на издръжка.

               (25)Въвеждането на мерки за привличане на човешки капитал и умения ще спомогне за подобряване на пригодността за заетост и за посрещане на бъдещите нужди на пазара на труда. Цялостното качество на образованието в Италия се подобрява, но продължават да се наблюдават големи регионални различия. Делът на учащите се, които напускат училище без диплома остава над средното равнище за ЕС (30 % в сравнение със средно 19,7 % за ЕС), като това важи по-специално за родените в чужбина ученици. Изпълнението на училищната реформа като цяло протича в съответствие с предвиденото, а професионалното образование и обучение като цяло се подобряват. Висшето образование, което страда от сериозен недостиг на финансиране — с публични разходи от по-малко от 0,4 % от БВП — се характеризира с високо равнище на преждевременно прекъсване и продължителни периоди на обучение. Вследствие на това делът на завършилите висше образование е един от най-ниските в ЕС (26,9 % от населението на възраст от 30 до 34 години). Процентът на участие в програмите за обучение за възрастни нараства, но все още остава сред най-ниските в ЕС, особено за нискоквалифицираните възрастни лица. Трябва да се стимулират повишаването на квалификацията и преквалифицирането, а работодателите трябва да бъдат насърчавани да предоставят повече възможности за обучение на работната сила. Изпълнението на цялостната национална стратегия за уменията, стартирана през октомври 2017 г., ще бъде от решаващо значение.

               (26)За разлика от тенденцията общо за ЕС, процентът на хората, изложени на риск от бедност или социално изключване, продължи да нараства и през 2016 г. е бил 30 % — много над средната стойност за ЕС. Това засяга най-вече децата, работещите на временен договор лица и мигрантите. Наблюдава се голямо неравенство в доходите, което продължава да нараства. През 2016 г. приходите на най-богатите 20 % от домакинствата са били 6,3 пъти по-високи от тези на най-бедните 20 %. Това съотношение е дори още по-голямо сред хората в трудоспособна възраст, тъй като не е включено преразпределящото въздействие на пенсиите. Въвеждането на нова постоянна схема за борба с бедността (Reddito di Inclusione) представлява важна стъпка напред в социалните политики. Проектирана като универсален трансфер за хора, които отговарят на определени условия за бедност, схемата се очаква да подобри сегашния слаб ефект на социалните обезщетения върху намаляването на бедността. Схемата се основава на солидни механизми за управление и ще бъде предмет на систематична оценка. Важна характеристика е също предвиденото значително укрепване на социалните служби в страната, които понастоящем страдат от недостиг на персонал. По-тясното сътрудничество между социалните служби и публичните служби по заетостта, както и предоставянето на достатъчно ресурси ще бъдат от решаващо значение за безпроблемното изпълнение на реформата. Като първа стъпка към рационализиране на социалните разходи схемата включва предишната схема за помощ за безработица (ASDI). Системата на здравеопазването на Италия предоставя универсално покритие и здравето на населението като цяло е добро; въпреки това равнището на неудовлетворени по собствена преценка потребности от медицински грижи е високо и продължават да се наблюдават регионални разлики по отношение на организацията и качеството на предоставяне на грижи. Италия положи известни усилия, за да гарантира подходящ достъп до здравни грижи, включително чрез преразглеждане и разширяване на задължителния минимален пакет от услуги за полагане на грижи.

               (27)В контекста на европейския семестър за 2018 г. Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Италия и го публикува в доклада за страната за 2018 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност за 2018 г. и националната програма за реформи за 2018 г. и на последващите действия във връзка с препоръките, отправени към Италия през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Италия, но също така и степента, в която те спазват правилата и насоките на Съюза предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище.

               (28)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност за 2018 г. и становището му
                  11
                е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (29)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

               Препоръчва на Италия да предприеме следните действия през 2018 г. и 2019 г.:

               1.Да гарантира номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи, който не надвишава 0,1 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,6 % от БВП. Да използва извънредни приходи за ускоряване на намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да прехвърли тежестта на данъчното облагане от труда, включително чрез намаляване на данъчните разходи и реформиране на остарелите кадастрални оценки. Да положи по-големи усилия за справяне със сенчестата икономика, включително чрез укрепване на задължителното използване на електронни плащания чрез по-ниски законови прагове за плащанията в брой. Да намали дела на пенсиите за старост в публичните разходи, за да се освободят средства за други социални разходи.

               2.Да намали продължителността на гражданските дела на всички инстанции чрез укрепване и рационализиране на процесуалните правила, включително на тези, които са в процес на разглеждане от законодателя. Да постигне по-ефективна превенция и борба с корупцията чрез намаляване на продължителността на наказателните производства и прилагане на новата рамка за борба с корупцията. Да гарантира прилагането на новата рамка за държавните предприятия и да подобри ефикасността и качеството на местните обществени услуги. Да разгледа ограниченията пред конкуренцията, включително в сферата на услугите, в това число чрез нов годишен закон за конкуренцията.

               3.Да поддържа темпото на намаляване на високото равнище на необслужваните кредити и да подкрепя по-нататъшното преструктуриране и консолидиране на счетоводния баланс на банките, включително за малките и средните банки, и да изпълни своевременно реформата на несъстоятелността. Да подобри достъпа до финансиране за предприятията, основан на пазара.

               4.Да ускори прилагането на реформата на активните политики на пазара на труда, за да се гарантира равен достъп до ефективна помощ при търсене на работа и обучение. Да насърчи участието на жените на пазара на труда посредством всеобхватна стратегия, рационализиране на политиките за семейно подпомагане и разширяване на обхвата на детските заведения. Да насърчи научните изследвания, иновациите, цифровите умения и инфраструктура чрез по-добре насочени инвестиции и увеличаване на участието във висше образование с професионална насоченост.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 411 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 и P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        Работен документ на службите на Комисията SWD (2018) 210 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методология.

                     (10)

                        Нетните първични държавни разходи включват общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал, финансирано от държавата, се изглажда за 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (11)

                        Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 21.11.2018
            COM(2018) 802 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            с оглед да се отстрани наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел в Румъния
            {SWD(2018) 503 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               с оглед да се отстрани наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел

                  в Румъния

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 10, параграф 2, втора алинея от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 юни 2017 г. Съветът реши, в съответствие с член 121, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“), че през 2016 г. в Румъния се наблюдава значително отклонение от средносрочната бюджетна цел от -1% от БВП. С оглед на установено значително отклонение Съветът на 16 юни 2017 г. отправи препоръка за това Румъния да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 3,3 % през 2017 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо в размер на 0,5 % от БВП. На 5 декември 2017 г. Съветът констатира, че Румъния не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката от 16 юни 2017 г. и издаде нова препоръка. В новата препоръка Съветът поиска от Румъния да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че темпът на номинален растеж на нетните първични държавни разходи не превишава 3,3 % през 2018 г., което съответства на годишна структурна корекция в размер на 0,8 % от БВП. На 22 юни 2018 г. Съветът констатира, че Румъния не е предприела ефективни действия в отговор на преработената препоръка от 5 декември 2017 г.

               (2)На 22 юни 2018 г. Съветът реши, в съответствие с член 121, параграф 4 от ДФЕС, че значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел в Румъния е настъпило и през 2017 г. С оглед на установено значително отклонение на 22 юни 2018 г. Съветът отправи препоръка
                  2
                за това Румъния да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  3
                не надвишава 3,3 % през 2018 г. и 5,1 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо в размер на 0,8 % от БВП за всяка година. Той също препоръча на Румъния да използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита, докато мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират трайно подобрение на структурното салдо по консолидирания държавен бюджет по начин, който благоприятства икономическия растеж. Съветът определи краен срок до 15 октомври 2018 г., в който Румъния да докладва относно действията, предприети в отговор на тази препоръка.

               (3)На 13 юли 2018 г. Съветът препоръча на Румъния през 2018 г. и през 2019 г. да гарантира, че спазва препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г., с оглед да се отстрани наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел
                  4
               .

               (4)На 27 и 28 септември 2018 г. Комисията проведе мисия за засилено наблюдение в Румъния с цел да извърши мониторинг на място съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97. След като изпрати предварителните си заключения на румънските органи за коментар, Комисията докладва констатациите си на Съвета на 21 ноември 2018 г. Впоследствие тези заключения бяха оповестени публично.

               (5)На 16 октомври 2018 г. румънските органи предоставиха доклада за ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г
                  5
               . Като се има предвид информацията, предоставена от органите в доклада им, и цялостната оценка въз основа на прогнозата на Комисията от есента на 2018 г., Съветът на 21 ноември 2018 г. стигна до заключението, че Румъния не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 22 юни 2018 г.

               (6)С оглед на липсата на ефективни действия от страна на Румъния и натрупаното голямо отклонение от подходящия път за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, целесъобразно е да се отправи към държавата членка преразгледана препоръка относно подходящите мерки, които да бъдат предприети по член 121, параграф 4 от ДФЕС.

               (7)Структурният дефицит на Румъния нарасна с 2,1 % от БВП през 2016 г. и с 1,2 % от БВП през 2017 г. Той достигна 3,4 % от БВП през 2017 г. и според прогнозите на Комисията от есента на 2018 г. в общи линии ще се стабилизира от 2018 г. нататък. С цел да се коригира общото отклонение и Румъния да застане отново на подходящ път на корекции след миналите отклонения, допълнително подобрение следва да допълни структурното подобрение от 0,8 % от БВП, препоръчано от Съвета на 22 юни 2018 г. г. Допълнително подобрение от 0,2 % от БВП изглежда целесъобразно предвид мащаба на наблюдаваното значително отклонение от препоръчания път за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел. То ще ускори корекцията в посока към средносрочната бюджетна цел, без да се излага на риск икономическият растеж.

               (8)Изискваното подобрение на структурното салдо с 1,0 % от БВП през 2019 г. съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи, ненадвишаващ 4,5 % през 2019 г.

               (9)Според прогнозата на Комисията от есента на 2018 г. се очаква влошаване на структурното салдо с 0,1 % от БВП през 2019 г. Поради това структурно подобрение от 1,0 % от БВП съответства на необходимост да се предприемат мерки с общ структурен резултат от 1,1 % от БВП през 2019 г. в сравнение с настоящия основен сценарий съгласно прогнозата на Комисията от есента на 2018 г.

               (10)Съгласно прогнозата на Комисията от есента на 2018 г. бюджетният дефицит ще възлиза на 3,4 % през 2019 г., което е над референтната стойност от 3 % от БВП по Договора. Изискваната корекция на структурното салдо също изглежда подходяща, за да се гарантира, че Румъния спазва референтната стойност от 3 % от БВП съгласно Договора през 2019 г. заедно с марж.

               (11)Непредприемането на действия, свързани с предишните препоръки за коригиране на наблюдаваното значително отклонение, и рискът от превишаване на референтната стойност съгласно Договора налагат спешни действия за връщането на фискалната политика на Румъния към предпазлив подход.

               (12)С оглед на постигането на препоръчаните бюджетни цели, е от решаващо значение Румъния да приеме и строго да прилага необходимите мерки, както и да следи отблизо промените в текущите разходи.

               (13)Изискванията, заложени в настоящата препоръка, отменят съответните елементи, определени във фискалната препоръката, съдържаща се в препоръката на Съвета към Румъния от 13 юли 2018 г.

               (14)Румъния следва да докладва на Съвета относно мерките, предприети в отговор на настоящата препоръка, в срок до 15 април 2019 г., евентуално като част от своята програма за конвергенция, подадена съгласно член 7 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (15)Целесъобразно е тази препоръка да се оповести публично,

               ПРЕПОРЪЧВА НА РУМЪНИЯ:

               (1)Да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 4,5 % през 2019 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 1,0 % от БВП, като по този начин държавата членка застава на подходящ път на корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел.

               (2)Да използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита, докато мерките за бюджетна консолидация следва да гарантират трайно подобрение на структурното салдо по консолидирания държавен бюджет по начин, който благоприятства икономическия растеж.

               (3)Да докладва на Съвета до 15 април 2019 г. за предприетите действия в отговор на горепосочената препоръка; докладът следва да представи достатъчно конкретизирани и обявени по правдоподобен начин мерки, включително бюджетното въздействие на всяка от тях, както и актуализираните и подробни бюджетни прогнози за 2019 г.

               Адресат на настоящата препоръка е Румъния.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        ОВ C 223, 27.6.2018 г., стр. 3.

                     (3)

                        Нетните първични държавни разходи включват общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционни промени в разходите за обезщетения при безработица. Бруто образуването на основен капитал, финансирано от държавата, се изглажда за 4-годишен период. Дискреционните мерки по отношение на приходите и предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (4)

                        Препоръка на Съвета от 13 юли 2018 г. относно националната програма за реформи на Румъния за 2018 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2018 г. (OВ C 320, 10.9.2018 г., стр. 98).

                     (5)

                        На разположение на адрес: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 20.11.2019
            COM(2019) 922 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            с оглед на отстраняването на наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел в Унгария
            {SWD(2019) 941 final}

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               с оглед на отстраняването на наблюдаваното значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел

                  в Унгария

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 10, параграф 2, втора алинея от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)В съответствие с член 121 от Договора държавите членки следва да насърчават стабилни публични финанси в средносрочен план чрез координиране на икономическите политики и многостранно наблюдение, за да се избегне възникването на прекомерен държавен дефицит.

               (2)В основата на Пакта за стабилност и растеж е целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.

               (3)През юни 2018 г. в съответствие с член 121, параграф 4 от Договора Съветът установи, че през 2017 г. е било налице значително отклонение от средносрочната бюджетна цел на Унгария. С оглед на установеното значително отклонение, на 22 юни 2018 г. Съветът издаде препоръка
                  2
               , в която препоръча на Унгария да предприеме необходимите мерки на политиката, за да се справи с това отклонение. Впоследствие Съветът констатира, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на тази препоръка и на 4 декември 2018 г. издаде преработена препоръка
                  3
               . По-късно Съветът констатира, че Унгария не е предприела ефективни действия за изпълнение и на тази препоръка.

               (4)На 14 юни 2019 г. Съветът реши, че през 2018 г. в Унгария отново е било налице значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел и отправи препоръка към Унгария да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  4
                не надвишава 3,3 % през 2019 г. и 4,7 % през 2020 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 1 % от брутния вътрешен продукт (БВП) през 2019 г. и 0,75 % от БВП през 2020 г.
                  5
                Освен това Съветът препоръча на Унгария да използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита и да предприеме мерки за бюджетна консолидация, които следва да гарантират трайно подобрение на структурното салдо по консолидирания държавен бюджет по начин, който благоприятства икономическия растеж. Съветът определи краен срок до 15 октомври 2019 г., в който Унгария да докладва относно действията, предприети в отговор на тази препоръка.

               (5)На 9 юли 2019 г. Съветът препоръча на Унгария да гарантира, че през 2019 г. и през 2020 г. ще спази Препоръката на Съвета от 14 юни 2019 г. с оглед на отстраняването на значителното отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел
                  6
               .

               (6)На 26 септември 2019 г. Комисията проведе мисия за засилено наблюдение в Унгария с цел да извърши мониторинг на място съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97. След като изпрати предварителните си заключения на унгарските органи за коментар, Комисията докладва констатациите си на Съвета на 20 ноември 2019 г. Тези заключения бяха оповестени публично.

               (7)На 15 октомври 2019 г. унгарските органи представиха доклада за ефективни действия в отговор на Препоръката на Съвета от 14 юни 2019 г.
                  7
                Като се има предвид информацията, предоставена от органите в този доклад, и цялостната оценка въз основа на прогнозата на Комисията от есента на 2019 г., на 20 ноември 2019 г. Съветът заключи, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 14 юни 2019 г.

               (8)С оглед на липсата на ефективни действия от страна на Унгария и натрупаното отклонение от препоръчания план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел, е целесъобразно към Унгария да се отправи преразгледана препоръка относно подходящите мерки, които да бъдат предприети по член 121, параграф 4 от Договора.

               (9)На основата на прогнозата на Комисията от есента на 2019 г. се предвижда подобрение на структурното салдо на Унгария с 0,5 % от БВП през 2019 г. и с още 1,2 % от БВП през 2020 г. В резултат на това се очаква структурният дефицит да се различава с 1,8 % от БВП и съответно с 1,1 % от БВП от средносрочната бюджетна цел от 1,5 % през 2019 г. и 1,0 % през 2020 г.

               (10)За да се върне Унгария отново към подходящ план за корекции след отклоненията в миналото, годишната структурна корекция от 0,75 % от БВП за 2020 г., препоръчана от Съвета на 14 юни 2019 г., изглежда подходяща с оглед на цялостните макрофискални промени на фона на очакваното забавяне на икономическата активност през следващите години, тъй като цикличните фактори, които подкрепяха растежа през последните години, се очаква постепенно да изчезнат.

               (11)Въз основа на есенната прогноза на Комисията от 2019 г. изискваното подобрение на структурното салдо с 0,75 % от БВП през 2020 г. съответства на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи, който не надвишава 4,7 % .

               (12)В прогнозата на Комисията от есента на 2019 г. се очаква структурният дефицит на Унгария да се подобри с 1,2 % от БВП през 2020 г., докато целевият показател за разходите сочи отклонение от изискването. Като се вземат предвид факторите, които оказват влияние както върху структурното салдо, така и върху целевия показател за разходите, въз основа на текущите прогнози бюджетът за 2020 г., приет от унгарското правителство, се очаква да осигури необходимото усилие.

               (13)Тъй като Унгария не е предприела действия за изпълнение на предишните препоръки за коригиране на наблюдаваното значително отклонение, са необходими действия за връщането на фискалната политика към предпазлив подход.

               (14)С оглед на постигането на препоръчаните бюджетни цели е от решаващо значение Унгария да прилага строго необходимите мерки, да следи отблизо развитието на текущите разходи, както и да избягва големи разходи в края на годината.

               (15)Изискванията, заложени в настоящата препоръка, заменят съответните елементи, определени в Препоръката на Съвета от 14 юни 2019 г.

               (16)Унгария следва да докладва на Съвета за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, в срок до 15 април 2020 г., по възможност като част от програмата за конвергенция, която се представя съгласно член 7 от Регламент (ЕО) № 1466/97.

               (17)Целесъобразно е настоящата препоръка да се публикува,

               ПРЕПОРЪЧВА НА УНГАРИЯ:

               (1)да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че номиналният темп на растеж на нетните първични държавни разходи не надвишава 4,7 % през 2020 г., което съответства на годишна корекция на структурното салдо от 0,75 % от БВП, като по този начин държавата членка следва подходящ план за корекции за постигане на средносрочната бюджетна цел;

               (2)да използва всички извънредни приходи за намаляване на дефицита; да компенсира неочаквания спад в приходите с висококачествени постоянни фискални мерки, да предприеме мерки за бюджетна консолидация, гарантиращи трайно подобрение на структурното салдо по консолидирания държавен бюджет и подкрепящи растежа;

               (3)да докладва на Съвета до 15 април 2020 г. за предприетите действия в отговор на настоящата препоръка. С оглед на спазването на изисквания план за корекции в доклада следва да се съдържат достатъчно конкретизирани и надеждно представени мерки, включително бюджетното въздействие на всяка мярка, както и актуализирани и подробни бюджетни прогнози за 2020 г.

               Адресат на настоящата препоръка е Унгария.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)

                        OВ C 223, 27.6.2018 г., стр. 1.

                     (3)

                        OВ C 460, 21.12.2018 г., стр. 4.

                     (4)

                        Нетните първични държавни разходи включват общите държавни разходи без разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от средства на Съюза, и недискреционни промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвиденото по закон увеличаване на приходите са взети предвид. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, са нетирани.

                     (5)

                        ОВ C 210, 21.6.2019 г., стр. 4.

                     (6)

                        Препоръка на Съвета от 9 юли 2019 г. относно Националната програма за реформи на Унгария за 2019 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2019 г. (OВ C 301, 5.9.2019 г., стр. 101).

                     (7)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en