title: Препоръка на Съвета от 12 юли 2016 година относно националната програма за реформи на Литва за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2016 г.

text:
               18.8.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 299/69

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 12 юли 2016 година
   относно националната програма за реформи на Литва за 2016 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2016 г.
   (2016/C 299/17)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,
   като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,
   като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 ноември 2015 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2016 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 17—18 март 2016 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), на 26 ноември 2015 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Литва не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета за икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 18—19 февруари 2016 г. и приета от Съвета на 8 март 2016 г. (3) Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимовръзка между икономиките в икономическия и паричен съюз, Литва следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката.

               (2)

               Докладът за Литва беше публикуван на 26 февруари 2016 г. В доклада се оценява напредъка на Литва при изпълнението на специфичните за държавата препоръки, приети на 14 юли 2015 г. и нейния напредък по отношение на националните цели по стратегията „Европа 2020“.

               (3)

               На 29 април 2016 г. Литва представи своята национална програма за реформи за 2016 г. и своята програма за стабилност за 2016 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)

               Специфичните за всяка държава препоръки бяха взети предвид при планирането на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях. Комисията предостави допълнителни подробности за начина, по който ще се възползва от тази разпоредба в насоките относно прилагането на мерките, които обвързват ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление.

               (5)

               В своята програма за стабилност за 2016 г. Литва поиска временно отклонение от 0,6 % от БВП от изисквания план за корекции за постигане на средносрочната цел през 2017 г., за да се вземат предвид основните структурни реформи с положително въздействие върху дългосрочната устойчивост на публичните финанси. При все това, в очакване на окончателно споразумение остава несигурността относно набора от мерки на реформата, както и тяхното прилагане. Следователно, въпреки че Литва притежава достатъчно фискално пространство, за да се възползва от временно отклонение, тя изглежда не отговаря на критериите за допустимост, свързани с прилагането на реформата, за да се възползва от клаузата за структурната реформа. Освен това, понастоящем не е възможно да се оцени реалистичността на прогнозираното от правителството въздействие на реформата. Следователно въздействието на тези реформи все още не е отразено в изискваната корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел за 2017 г.

               (6)

               Спрямо Литва понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2016 г. правителството планира подобрение в номиналното салдо от дефицит в размер на 0,8 % от БВП през 2016 г. до излишък от 0,9 % от БВП през 2019 г. Очаква се (преизчисленото (5)) структурно салдо да остане над стойността на средносрочната бюджетна цел — дефицит от 1 % от БВП в структурно изражение — до 2016 г. и след това. Планът за корекции включва системната пенсионна реформа през 2016 г., но не отразява планираната структурна реформа през 2017 г. Съгласно програмата за стабилност съотношението на държавния дълг към БВП се очаква да спадне от 39,9 % от БВП през 2016 г. на 35,7 % през 2019 г. Макроикономическият сценарий, който стои в основата на тези предвиждания за бюджета, е реалистичен. Мерките, необходими за постигане на планираните нива на дефицита от 2018 г. нататък, все още не са достатъчно конкретизирани. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г. се предвижда структурното салдо да бъде в размер от – 1,2 % от БВП през 2016 г., което може да се счита за приближаване към средносрочната бюджетна цел, и от – 0,8 % от БВП през 2017 г., като се надхвърли средносрочната бюджетна цел. Въз основа на оценка на програмата за стабилност и като се вземе предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2016 г., се очаква Литва да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (7)

               Спадът на населението в трудоспособна възраст като последица от застаряването, слабите резултати в здравеопазването и значителната нетна емиграция може да навредят на потенциала за растеж на Литва и в крайна сметка на нейния бъдещ път за сближаване, като същевременно изложат на риск устойчивостта на пенсионните системи и системите за дългосрочни грижи. До 2030 г. се предполага кумулативна загуба на 35 % от населението в трудоспособна възраст. Ако тази тенденция не се обърне, това ще застраши наличието на подходящи трудови ресурси, устойчивостта на дългосрочния икономически растеж и системите за социална сигурност, по-специално на пенсионната система.

               (8)

               Продължаващите демографски тенденции подчертават необходимостта от всеобхватна пенсионна реформа в Литва, която да реши проблема със средносрочната устойчивост и рискове за адекватността на настоящата пенсионна система. Равнището на бедност сред възрастните хора в Литва е сред най-високите в Съюза. Въпреки това понастоящем не съществува механизъм за индексиране на пенсиите, предоставяни от публичноправни субекти, и разходите за пенсии за социално осигуряване са сравнително ниски. Парламентът все още не е приел предложения от правителството проект за закон за въвеждане на механизъм за индексиране, не е обвързвало пенсионната възраст с промените в средната продължителност на живота след 2026 г. и не е подобрило начина, по който се финансира основната част от пенсиите за социално осигуряване.

               (9)

               В Литва резултатите в здравеопазването са сред най-слабите в Европейския съюз. По-специално, смъртността на населението на възраст от 20 до 64 години е най-високата в Съюза, което има важно въздействие както върху наличния потенциал на работната сила, така и върху производителността на труда. Слабости в системата на здравеопазването включват твърде голямата зависимост от болнично лечение и ниски разходи за превенция и за обществено здраве. Съществува нужда от преодоляване на негативните демографски тенденции.

               (10)

               Важно е Литва да засили инвестициите в човешки капитал, за да противодейства на някои отрицателни последици от нейното намаляващо население в трудоспособна възраст и да подкрепи прехода на Литва към икономика с по-висока добавена стойност. Въпреки че се е увеличило образователното равнище, делът на учениците, които имат недостатъчни основни умения, е висок. Следва да продължат усилията да се осигури високо качество на преподаването, което е от решаващо значение за справяне с ниските резултати и недостатъците в образованието. Освен това съществуват слабости в качеството на преподаване във висшето образование и способността му за насърчаване на иновациите. Постоянно ниската степен на участие в обучението за възрастни подкопава усилията за подобряване на качеството на човешкия капитал и увеличаване на производителността. Има признаци за възникването на недостиг на умения в някои сектори на икономиката. Очаква се този недостиг на умения да се задълбочи в бъдеще. Силният растеж на заплатите и забавянето на растежа на производителността могат да доведат до отслабване на разходната конкурентоспособност. Ето защо е важно да се подобри съответствието на образованието с пазара на труда, да се рационализира структурата и финансирането на образователната система, да се развива ученето през целия живот и да се подобри насочеността и ефективността на активните политики на пазара на труда. Литва е предприела стъпки за подобряване на активните мерки на пазара на труда и другите услуги за подпомагане на търсещите работа лица, но все още има потенциал да подобри насочването на конкретни групи, по-специално твърде дългосрочно безработните лица и тези, които нямат необходимите умения. Разходите за ефективни мерки на политиката на пазара на труда продължават да бъдат ограничени и мрежите за социална сигурност в Литва са слаби. Около 27 % от населението на Литва е изложено на риск от бедност или социално изключване, а неравенството в доходите е сред най-високите в Съюза. Правителството планира да подобри обхвата и размера на обезщетенията за безработица и социалното подпомагане, но съответните закони все още не са приети.

               (11)

               В Парламента се обсъжда цялостно преразглеждане на Кодекса на труда и социалния модел. Намерението е да се увеличи гъвкавостта на отношенията на пазара на труда и да се предостави повече сигурност, но съответното законодателство все още предстои да бъде прието. От значение са участието на социалните партньори в прилагането на реформата и провеждането на по-интензивен социален диалог.

               (12)

               Инвестициите се възстановяват бавно от началото на икономическата криза и ще бъдат подкрепени от европейските структурни и инвестиционни фондове през следващите години. Независимо от това, приемането и внедряването на нови технологии не се разпространява в икономиката и нивото на иновациите е ниско, което пречи на растежа на производителността. Частните инвестиции в научни изследвания и иновации също са малки, вероятно поради недостатъчните стимули за бизнес изследванията и иновациите и за сътрудничество между публичния и частния сектор. Укрепването на частните инвестиции би могло да смекчи рисковете, свързани със зависимостта на публичните инвестиции на Литва в научни изследвания и иновации от европейските структурни и инвестиционни фондове. Системата за висше образование показва слабости относно резултатите по отношение на качеството и иновациите, като е с ограничени равнища на сътрудничество с чуждестранни университети и научноизследователски центрове. Системата за научни изследвания и иновации е фрагментирана и се характеризира с припокриване и дублиране. Това пречи на Литва да достигне критична маса от капацитет за научни изследвания и развойна дейност, необходим за увеличаване на иновационните познания. Стимулите за иновации и сътрудничество между академичните среди и бизнеса трябва да бъдат увеличени, наред с другото, чрез развитието и инвестирането в човешки капитал, което би могло да увеличи нивото на трансфера на технологии към реалната икономика. Подобряването на ограничения капацитет на литовските фирми да поемат външни знания и да го прилагат за търговски цели би подобрило резултатите по отношение на иновациите.

               (13)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Литва и го публикува в доклада за държавата от 2016 г. Тя оцени също програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и предприетите последващи действия във връзка с препоръките към Литва, отправени през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Литва, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез осигуряване на принос на равнище ЕС за бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—3 по-долу.

               (14)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището (6) му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

         ПРЕПОРЪЧВА на Литва да предприеме следните действия в периода 2016—2017 г.:

               1.

               Да гарантира, че отклонението от средносрочната бюджетна цел през 2016 г. е ограничено до допуснатото отклонение, свързано с цялостната пенсионна реформа през 2016 и 2017 г. Да намали данъчната тежест върху лицата с ниски трудови доходи, като данъчната тежест се премести към други източници, които са по-малко нарушаващи растежа, и да подобри данъчната дисциплина, особено в областта на ДДС.

               2.

               Да увеличи инвестициите в човешки капитал и да преодолее недостига на умения чрез подобряване на съответствието на образованието с пазара на труда посредством повишаване на качеството на преподаване и на ученето за възрастни. Да увеличи обхвата и ефективността на активните политики на пазара на труда. Да засили ролята на механизмите за социален диалог. Да подобри резултатите в здравеопазването чрез укрепване на извънболничните грижи, превенцията на заболявания и чрез насърчаване на здравословен начин на живот. Да подобри обхвата и адекватността на обезщетенията за безработица и социалните помощи.

               3.

               Да предприеме мерки за повишаване на производителността и подобряване на приемането и внедряването на нови технологии в икономиката. Да подобри координацията на политиките за иновации и да насърчи частните инвестиции, inter alia чрез разработването на алтернативни начини за финансиране.

      Съставено в Брюксел на 12 юли 2016 година.

            За Съвета

            Председател

         P. KAŽIMÍR

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

      (3)  ОВ C 96, 11.3.2016 г., стр. 1.

      (4)  Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

      (5)  Структурното салдо, преизчислено от службите на Комисията по общоприетата методика въз основа на информацията в програмата за стабилност.

      (6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


Препоръка за становище на Съвета в съответствие с член 5, трети параграф от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. относно актуализираната програма за стабилност на Франция, 2006-2010 г. (представена от Комисията)


title: Препоръка на Съвета от 10 юли 2012 година относно националната програма за реформи на Белгия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за периода 2012—2015 г.

text:
               24.7.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 219/5

         ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
   от 10 юли 2012 година
   относно националната програма за реформи на Белгия за 2012 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за периода 2012—2015 г.
   2012/C 219/02
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
   като взе предвид заключенията на Европейския съвет,
   като взе предвид становището на Комитета по заетостта,
   след консултация с Икономическия и финансов комитет,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

               (2)

               На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха призовани да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиката по заетостта.

               (3)

               На 12 юли 2011 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Белгия за 2011 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Белгия за периода 2011—2014 г.

               (4)

               На 23 ноември 2011 г. Комисията прие втория годишен обзор на растежа, с което постави началото на втория европейски семестър за предварително и интегрирано координиране на политиката, залегнало в стратегията „Европа 2020“. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 14 февруари 2012 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Белгия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)

               На 1 декември 2011 г. Съветът прие заключения, в които призова Комитета за социална закрила, в сътрудничество с Комитета по заетостта и с други комитети, да представи виждането си за препоръчителни действия в рамките на цикъла политики „Европа 2020“. Това виждане съставлява част от становището на Комитета по заетостта.

               (6)

               Европейският парламент участва надлежно в Европейския семестър в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 и на 15 февруари 2012 г. прие Резолюция относно аспектите, свързани със заетостта и социалните въпроси, в Годишния обзор на растежа за 2012 г. и Резолюция относно приноса към Годишния обзор на растежа за 2012 г.

               (7)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от отдаване на приоритет на благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

               (8)

               На 2 март 2012 г. Европейският съвет прикани също държавите членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите ангажименти достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

               (9)

               На 30 април 2012 г. Белгия представи актуализираната си програма за стабилност за 2012 г., която обхваща периода 2012—2015 г., и националната си програма за реформи за 2012 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В задълбочен преглед съгласно член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията оцени също дали Белгия е засегната от макроикономически дисбаланси. В своя задълбочен преглед Комисията заключи, че в Белгия се отчита външен дисбаланс, макар и не прекомерен.

               (10)

               Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 оценка на програмата за стабилност Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози в посочената програма, е реалистичен за 2012 и 2013 г. и оптимистичен за 2014 и 2015 г., тъй като в него се предвижда ръстът на БВП да бъде значително по-голям в сравнение с най-скорошната оценка на потенциалния ръст в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, е дефицитът да се сведе под 3 % от БВП през 2012 г. (т.е. от 3,7 % от БВП през 2011 г. на 2,8 % от БВП през 2012 г.) и до нула през 2015 г. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна бюджетна цел (СБЦ) за излишък от 0,5 % от БВП в структурно изражение, което е адекватно отражение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планираният номинален дефицит за 2012 г. се вмества в определения от Съвета срок за коригиране на прекомерния дефицит, а планираната бюджетна консолидация съответства на минималната средногодишна консолидация от 0,75 % от БВП в структурно изражение, което се препоръчва от Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Планираният темп на нарастване на държавните разходи, при отчитане на дискреционните мерки по отношение на приходите, отговаря на целевия показател за разходите на Пакта за стабилност и растеж за периода 2013—2015 г., но не и за 2012 г. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета (5) в програмата за стабилност се предвижда структурното салдо да се подобри с 1,1 процентен пункт от БВП през 2012 г. и с около 0,8 % от БВП средно за периода 2013—2015 г.
               Съществува обаче риск, защото допълнителните мерки, които трябва да бъдат взети от 2013 г. нататък, все още не са конкретно определени и тъй като макроикономическият сценарий от 2014 г. нататък е твърде оптимистичен. Съгласно програмата за стабилност държавният дълг, който на равнище от 98 % от БВП през 2011 г. е доста над прага от 60 %,се очаква да бъде стабилизиран и след това да бъде сведен до 92,3 % през 2015 г., което ще означава постигането на достатъчен напредък в спазването на целевия показател за намаляване на дълга на Пакта за стабилност и растеж.
               Освен това неявните задължения, произтичащи от гаранциите, предоставени на финансовия сектор, са особено големи. С цел спазване на определените им цели за равнището на дефицита, основаната на правила многогодишна рамка на сектор „Държавно управление“ би се възползвала от механизмите за изпълнение и/или поемане на задължения от страна на регионите и общностите на Белгия, както и на местните органи, по-специално по отношение на разходите.

               (11)

               За намаляване на високото равнище на публичния дълг следва да се реши проблемът с разходите, свързани със застаряването на населението, и да се постигне структурен спад на дефицита. През декември 2011 г. новото федерално правителство постигна съгласие за реформиране на белгийската система за социално осигуряване на възрастните хора. Сега са необходими прилагане и наблюдение по ефективен начин на започналите с цел увеличаване на действителната пенсионна възраст законодателни реформи. Особено важно е реформата на социалното осигуряване на възрастните хора да бъде подкрепена чрез мерки за стимулиране на техния активен живот и продължаване на трудовата заетост до по-късна възраст, като за постигането на тази цел би спомогнало и извършването на по-нататъшни реформи, например обвързването на законоустановената пенсионна възраст с продължителността на живота.

               (12)

               Пред белгийската финансова система все още стоят значителни предизвикателства. Преструктурирането на белгийските банки е в ход, а държавната помощ, предоставена през 2008/2009 г. в отговор на финансовата криза, все още не е напълно изплатена. Още повече като се има предвид високото равнище на гаранции, рисковете в банковия и в публичния сектор са взаимосвързани.

               (13)

               С течение на времето текущата сметка постепенно се влошава. Подобряването на баланса при услугите не компенсира влошаването на търговския баланс при стоките. Белгийският износ на стоки отчита загуби не само по отношение на увеличаващата обема си световна търговия, но и по отношение на други държави от еврозоната и на еврозоната като цяло, което води до неблагоприятно развитие на вътрешните разходи за труд за единица продукция в сравнение с основните търговски партньори на Белгия (Нидерландия, Франция, Германия) и еврозоната като цяло. Предвид наличието на система за автоматично индексиране на заплатите, усилията на правителството да ограничи увеличаването на реалните заплати до не повече от 0,3 % през периода 2011—2012 г. не можа да попречи ръстът на номиналните заплати да превиши този в съседните държави. Въпреки че равнищата на производителност са високи, ръстът в Белгия е слаб, а разходите за междинни продукти — основно енергийни разходи — са високи. За да се овладее инфлацията, цените на дребно на газта и електроенергията бяха замразени, но не бяха предприети конкретни мерки за реформиране на самата система за договаряне и индексиране на заплатите. През последните години равнището на научноизследователска и развойна дейност (НИРД) на частния сектор е в стагнация и недостигът на квалифицирани специалисти, особено в областта на науките и инженерството, може да се превърне в основна пречка за по-нататъшното подобряване на резултатите в областта на иновациите на белгийската икономика.

               (14)

               Бяха предприети някои структурни мерки с цел насърчаване на заетостта на младежите и по-възрастните работници и връщане на повече безработни лица на пазара на труда. Белгия започна широкомащабна реформа на системата си за обезщетения при безработица. Въпреки това продължават да съществуват структурни проблеми на пазара на труда, като тяхното решаване изисква допълнителни усилия. Увеличаването на участието в учене през целия живот и продължаването на реформите в професионалното образование и обучение са от ключово значение за подобряване на ефикасността на активните политики на пазара на труда, особено по отношение на по-възрастните работници и на групите в неравностойно положение, като например лицата с мигрантски произход. Не беше постигнат значителен напредък по отношение на намаляването на данъчната тежест върху трудовите доходи. През юни 2011 г. за най-ниските заплати беше въведен нов данъчен кредит, но това се оказа недостатъчно за справяне с многото „капани на безработицата“ в дъното на таблицата със заплатите. Не беше предприето изместване на данъчната тежест от трудовите доходи към данъците върху потреблението и/или екологичните данъци.

               (15)

               Цените на много стоки и услуги по принцип са по-високи, отколкото в други държави членки, което е отражение на слабия конкурентен натиск — особено при търговията на дребно и мрежовите отрасли — и недостатъчния надзор. При търговията на дребно пречките и ограниченията за упражняването на дейност остават сериозни. По-специално препятстващи конкуренцията правила все още ограничават работното време, защитават заварените участници на пазара срещу навлизането на нови такива и възпрепятстват разпространението на нови бизнес модели и технологии. Често срещан проблем пред конкуренцията в мрежовите отрасли в Белгия е силната позиция на заварените участници и високите изисквания за навлизане на пазара в сравнение с други държави членки, което означава, че някои бивши монополисти в тези отрасли все още могат да определят по-високи цени, отколкото би позволил конкурентният пазар. Белгийският орган за защита на конкуренцията е в процес на реформиране, но не става ясно дали реформираният орган ще е достатъчно независим и дали ще разполага с необходимите ресурси.

               (16)

               Белгия е на път да постигне целта за увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници в икономиката, но според прогнозите напредъкът в постигането на целта за намаление с 15 % на емисиите на парникови газове в секторите, непопадащи в схемата за търговия с емисии (6), е недостатъчен. През 2011 г. Белгия не прие необходимите мерки или стратегически инициативи, за да се справи с тази ситуация.

               (17)

               Белгия пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Тези ангажименти и изпълнението на ангажиментите, поети през 2011 г., се отнасят до подобряването на конкурентоспособността, повишаването на равнището на заетост, подобряването на устойчивостта на публичните финанси и укрепването на финансовата стабилност. Комисията оцени изпълнението на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Резултатите от тази оценка са взети предвид в препоръките по-долу.

               (18)

               В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Белгия. Тя извърши оценка както на програмата ѝ за стабилност, така и на националната ѝ програма за реформи и представи задълбочен преглед. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Белгия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—7 по-долу.

               (19)

               С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (20)

               С оглед на резултатите от задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1, 4, 5 и 6 по-долу,

         ПРЕПОРЪЧВА на Белгия да предприеме следните действия през периода 2012—2013 г.:

               1.

               Да изпълни бюджета за 2012 г., за да гарантира, че прекомерният дефицит ще бъде коригиран до 2012 г. В допълнение да конкретизира мерките, необходими за гарантиране на изпълнението на бюджетната стратегия за 2013 г. и по-нататък, като по този начин гарантира, че прекомерният дефицит ще бъде коригиран по устойчив начин и че ще бъде осъществен достатъчен напредък в постигането на СБЦ, включително спазването на целевия показател за разходите, и да осигури напредък по отношение на спазването на целевия показател за намаляване на дълга. Да коригира бюджетната рамка, за да гарантира задължителността на бюджетните цели на федерално и подфедерално равнище, и да направи по-прозрачни разпределянето на тежестта и отчетността на различните равнища на управление.

               2.

               Да продължи да подобрява устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план чрез ограничаване на разходите, свързани със застаряването на населението, включително разходите за здравеопазване. По-специално да осъществи реформата на схемите за пенсиониране и ранно пенсиониране и да предприеме по-нататъшни действия, за да гарантира повишаване на действителната пенсионна възраст, включително чрез свързването на законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живот.

               3.

               Да стимулира увеличаването на капитала на най-уязвимите банки, за да утвърди позициите на банковия сектор, така че той да може да изпълнява обичайната си роля по отпускане на заеми за икономиката.

               4.

               Да насърчи създаването на работни места и конкурентоспособността и след консултация със социалните партньори и в съответствие с националната практика да предприеме стъпки за реформиране на системата за договаряне и индексиране на заплатите. Като първа стъпка да гарантира, че ръстът на заплатите е по-добре синхронизиран с развитието на производителността на труда и конкурентоспособността, като i) осигури прилагането на механизмите за последващи корекции, предвидени в „нормата за заплатите“, и насърчи сключването на глобални споразумения с цел подобряване на разходната конкурентоспособност, и ii) улесни упражняването на правото на неучастие в отрасловите колективни договори с цел по-добро синхронизиране между ръста на заплатите и развитието на производителността на труда на местно равнище.

               5.

               Значително да измести тежестта на данъчното облагане от трудовите доходи към данъци, които оказват по-малко отрицателно влияние върху растежа, включително например екологични данъци. Да продължи започнатата реформа на системата за обезщетения при безработица, за да намали демотивиращите фактори за започването на работа и да насочи политиките за активизиране и в подкрепа за заетостта към по-възрастните работници и към уязвимите групи, по-специално към лицата с мигрантски произход. Да се възползва от планираната допълнителна регионализация на уменията, свързани с пазара на труда, за да насърчи междурегионалната трудова мобилност и по-голяма съгласуваност между образованието, ученето през целия живот, професионалното обучение и политиките по заетостта. Да разшири полаганите усилия за активизиране по отношение на всички възрастови групи.

               6.

               Да продължи с усилията за засилване на конкуренцията при търговията на дребно, като намали пречките и ограниченията пред упражняването на дейност. Да въведе мерки за засилване на конкуренцията в мрежовите индустрии, като преразгледа пречките от законодателно естество и укрепи институционалните разпоредби, уреждащи ефективния контрол на прилагането на правилата за държавните помощи.

               7.

               Да предприеме допълнителни мерки за засилване на напредъка в постигането на целите за намаляване на емисиите на парникови газове в отраслите, непопадащи в схемата за търговия с емисии, по-специално чрез осигуряването на съществен принос за постигането на тази цел от сектора на транспорта.

      Съставено в Брюксел на 10 юли 2012 година.

            За Съвета

            Председател

         V. SHIARLY

      (1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

      (2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

      (3)  Продължават да се прилагат и през 2012 г. с Решение 2012/238/ЕС на Съвета от 26 април 2012 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 119, 4.5.2012 г., стр. 47).

      (4)  ОВ C 209, 15.7.2011 г., стр. 1.

      (5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата и с помощта на общоприетата методика.

      (6)  В Белгия само 37,9 % от емисиите идват от сектори, включени в схемата за търговия с емисии (СТЕ) на ЕС. Измежду по-важните сектори, непопадащи в схемата за търговия с емисии, най-големите източници на емисии на парникови газове в страната са автомобилният транспорт (21,5 %) и енергопотреблението (38,9 %).

      (7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97.


title: Препоръка за решение на Съвета за предоставяне на взаимна помощ на Румъния

text:
Важна правна забележка

|

52009PC0199(01)

	[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |Брюксел, 21.4.2009COM(2009) 199 окончателенПрепоръка заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза предоставяне на взаимна помощ на РумънияПредложение заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза предоставяне на средносрочна финансова помощ от страна на ЕС на РумънияПрепоръка заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза предоставяне на взаимна помощ на Румъниякакто иПредложение заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза предоставяне на средносрочна финансова помощ от страна на ЕС на РумънияОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМВъведениеПрез изминалите години в Румъния се наблюдаваше много висок икономически растеж — средно 6,5 % от 2002 г. насам, който през 2008 г. достигна дори 7,1 %. Растежът се дължеше предимно на вътрешното потребителско търсене и на инвестициите, като беше допълнително подсилен от бума на чуждестранни инвестиции в сектора на финансовото посредничество и от силния растеж на заплатите. Високите нива на външна задлъжнялост доведоха до бързо натрупване на външния дълг, който достигна 53 % от БВП в края на 2008 г., а широкоразпространеното кредитиране в чуждестранна валута увеличи финансовата уязвимост на домакинствата и на дружествата по отношение на внезапни промени в обменния курс. Натискът върху вътрешното търсене бе допълнително засилен вследствие на процикличната фискална политика, като нетната задлъжнялост на публичния сектор скочи от 1,2 % от БВП през 2005 г. на 5,4 % от БВП през 2008 г., въпреки призивите на последователните становища на Съвета и на политическия съвет на Комисията от юни 2008 г. за фискална консолидация и за подобрение на бюджетното управление.Забавянето на световния икономически растеж и все по-голямото намаляване на склонността към риск по отношение на вътрешни за страната експозиции доведоха до значителен спад на капиталовите потоци към Румъния. Натискът върху обменния курс се засили, което доведе до обезценяване на обща стойност над 30 % от август 2007 г. През последното тримесечие на 2008 г. вътрешното търсене отбеляза спад с повече от 4 % на годишна база главно поради спада в частното потребление, докато през първите три тримесечия растежът се измерваше с двуцифрени стойности. Освен това бавното изпълнение на структурните реформи, предприети след присъединяването към ЕС, попречи на развитието по отношение на външната конкурентоспособност и на производителността. Правителството е изправено също така пред все по-големи трудности на пазара на облигациите, съставен почти изцяло от облигации с краткосрочни падежи, където средната доходност се е повишила с около 300 базисни пункта спрямо нивото от преди една година.В този контекст на 6 март 2009 г. румънските власти[1] поискаха от ЕО подкрепа на платежния баланс и се обърнаха с подобна молба и към МВФ и Световната банка. Въпреки че в момента не съществува сериозна криза, те смятат, че на този етап външната финансова помощ за Румъния ще укрепи чуждестранните резервни активи, въз основа на сценарий на значително ограничаване на външното финансиране както за публичния, така и за частния сектор през следващите две години. Ще бъде изготвена и програма, която ще допринесе за укрепването на доверието в капацитета на Румъния да изпълни външните си задължения.На 9 март Комисията обяви, съвместно с председателството на Съвета, че ЕС е готов да участва заедно с МВФ в координиран финансов пакет за подкрепа на устойчивостта на платежния баланс на Румъния. Бе отбелязано обаче, че финансовата подкрепа се предоставя при условие, че румънските власти се задължат да приложат политическа програма за подкрепа.Въз основа на дискусии с Комисията и с МВФ румънските власти ще изпратят писмо за намерения до Комисията и до МВФ, в което се отбелязват основните компоненти от тяхната програма за приспособяване на икономиката. Предоставянето на финансовата помощ от страна на Съвета на Румъния е обвързано с получаването на това писмо. Главната цел на тази програма за приспособяване на икономиката е да се смекчат последиците от резкия спад на частните капиталови входящи потоци, като в същото време се приложат политически мерки за преодоляване на външните и фискалните неравновесия и за стабилизиране на финансовия сектор. На фона на тази програма институциите майки на деветте най-големи чуждестранни банки в Румъния приеха координиран ангажимент да поддържат цялостната си експозиция в Румъния и да осигуряват допълнителен капитал, ако това е необходимо.Макроикономическо развитие и перспективиСлед няколко години на силен растеж на БВП — средно 6,5 % годишно от 2002 г. насам — през последното тримесечие на 2008 г. растежът рязко намаля, като достигна 2,9 % годишно. Това бе породено предимно от свиване на частното потребление с почти 4 % на годишна база, което бе придружено с почти цялостно прекратяване на кредитирането от страна на банките. През последното тримесечие брутообразуването на основния капитал отчете силно забавяне от над 30 % на годишна база през първото тримесечие до под 3 %. По отношение на предлагането причината за забавянето беше в свиването на промишления сектор с около 8 %, докато през първото тримесечие на 2008 г. се наблюдаваше експанзия с 5,5 %. Строителният сектор и услугите също отчетоха рязко забавяне.Резкият спад на вътрешното търсене през последното тримесечие доведе и до намаляващ внос, като растежът на годишна база отчете негативни стойности в края на годината (-18 % на годишна база) и намаля още повече през януари 2009 г. (-28 % на годишна база, изразено в RON). Износът също отбеляза значителен спад (-8 % на годишна база през декември 2008 г. и -13 % през януари 2009 г.). Като цяло през 2008 г. дефицитът по текущата сметка слабо намаля, но се задържа на високо ниво — 12,3 % от БВП, след като през 2007 г. беше 13,5 % от БВП. По отношение на финансите преките чуждестранни инвестиции покриха около 54 % от дефицита по текущата сметка през 2008 г. Останалата част бе основно финансирана чрез (предимно частен) външен дълг, който в края на 2008 г. се увеличи до около 53 % от БВП.-  По време на икономическия бум недостигът на работна ръка, дължащ се на големия емиграционен поток и на високия процент на неквалифицирани работници, допринесе за възникването на инфлационна спирала заплати-цени, като растежът на заплатите надмина растежа на ниската производителност. Растежът на заплатите продължи да бъде много силен през първите две тримесечия на 2008 г. (като номиналните заплати се повишиха с около 25 % на годишна база), но стана по-умерен след това, достигайки 13 % на годишна база през януари 2009 г. Въпреки спада на цените на стоките и хранителните продукти инфлацията спрямо ИПЦ отново скочи от 6,3 % през декември 2008 г. на 6,9 % през февруари 2009 г., като за същия период от време номиналното ефективно обезценяване възлизаше на 8 %.Предвид рязкото забавяне на икономическата активност през последното тримесечие на 2008 г. и вероятното влошаване на глобалните икономически перспективи, растежът на БВП се очаква да достигне негативни стойности през 2009 г. от около -4 % вследствие на намалелите потребление и инвестиции, отчасти компенсирани от корекция на външния дефицит.Публични финансиРумъния следваше проциклична фискална политика през годините на бума на търсенето между 2005 и 2008 г., като номиналният дефицит се повиши от 1,2 % от БВП през 2005 г. до 5,4 % от БВП през 2008 г., успоредно със среден растеж на реалния БВП от 6,5 % и без да се съобразява с непрестанните препоръки, дадени в становището на Съвета от февруари 2008 г. относно конвергентната програма на Румъния и политическия съвет на Комисията от юни 2008 г. До голяма степен това се дължеше на като цяло слабото бюджетно планиране и изпълнение. Еднократните приходи обикновено се изразходваха чрез процеса на бюджетни корекции в рамките на годината и не се създаваха допълнителни резерви за по-тежки времена. Слабостите в публичната администрация също допринесоха за повторни неизпълнения на плановете за капиталови разходи, а част от предвидените за инвестиции ресурси бяха впоследствие прехвърлени към текущи разходи като публични заплати и социални трансфери. Растежът на заплатите в публичния сектор стана основен фактор за увеличения на заплатите в частния сектор, като заплатите бяха по-високи в публичния сектор. През периода от 2005 до 2008 г. разходите за заплати в публичния сектор се удвоиха в номинално изражение. И накрая, през последните седмици на годината се забелязва натрупване на големи разходи, което оказва силно влияние върху надеждността и предвидимостта на бюджета. Въпреки препоръките на политическия съвет на Комисията от юни 2008 г. не е постигнат напредък във връзка с прилагането на обвързваща средносрочна фискална рамка.Бюджетът за 2009 г., представен от новото правителство и приет от парламента в края на февруари, съдържа няколко мерки, които имат за цел да намалят дефицита от 5,4 % от БВП през 2008 г. до 2 % от БВП през 2009 г. при предполагаем растеж на реалния БВП от 2,5 %. Мерките включват замръзяване на набирането на персонал и намаляване на различни бонуси в публичния сектор, намаляване на разходите за стоки и услуги, ограничаване на увеличението на заплатите в публичния сектор и обвързване на пенсиите с инфлацията вместо със заплатите. От друга страна, правителството планира значително увеличение на публичните инвестиции. В деня на приемането на мерките обаче вече беше ясно, че целта за дефицита е нереалистична, по-специално предвид прекалено оптимистичните макроикономически сценарий и прогнози за приходите. Освен това при липсата на цялостна реформа на политиката за разходите съществуваха потенциални рискове по отношение на прилагането на мерките за разходи.Финансови пазариФинансовата система на Румъния е доминирана от банковия сектор, който се разви много бързо през последните години. Общият размер на нетните активи на румънския банков сектор възлизаше на около 315 млрд. RON в края на 2008 г. (62 % от БВП). Повечето банки са чужда собственост. През декември 2008 г. кредитните институции с преобладаващ чужд капитал (включително и клонове на чужди банки) контролираха около 88 % от общите нетни активи на всички кредитни институции, които осъществяват дейност в Румъния. Най-силно изложени на рискове в Румъния са банки от Австрия, Гърция, Франция и Италия.През последните няколко години румънският банков сектор насърчаваше бърза кредитна експанзия, като съотношението на заеми спрямо депозити се увеличи до 122 % през 2008 г. Въпреки че растежът на кредитите започна от ниска стартова позиция, увеличението предимно на заемите в чужда валута (които представляват около 59 % от всички вътрешни кредити за частния сектор през януари 2009 г.) постави румънския банков сектор в силна зависимост от чуждестранно финансиране. През втората половина на 2008 г. отпускането на заеми силно се забави, като годишният растеж на кредитите намаля от над 60 % през юни 2008 г. до 36,5 % през декември 2008 г.Въпреки че в момента банковият сектор изглежда относително стабилен и достатъчно ликвиден (като в края на 2008 г. съотношението на капиталовата адекватност беше 12,3 %), финансовата стабилност в Румъния може да срещне известни затруднения. Влошаващите се макроикономически перспективи сочат, че делът на лошите заеми вероятно ще се увеличи бързо през следващите месеци. Освен това, тъй като румънският частен сектор силно зависи от кредити в чуждестранна валута, всяко обезценяване на леята ще се отрази силно на финансовото състояние на домакинствата и предприятията.Платежен баланс и потребност от външно финансиранеИкономическият бум в Румъния през изминалите години се характеризираше с появата на големи външни дисбаланси и прекомерно натрупване на външни задължения. Дефицитът по текущата сметка се увеличи от 5,8 % от БВП през 2004 г. до 13,5 % от БВП през 2007 г. и се задържа на над 12 % от БВП през 2008 г. В резултат на това брутният външен дълг достигна 55 % от БВП в края на 2008 г.Румънските финансови пазари бяха подложени на непрестанен натиск от началото на октомври 2008 г. Спадът на външното финансиране, слабите макроикономически показатели и ниският инвестиционен рейтинг на Румъния сериозно пречат на паричните и междубанковите пазари, както и на пазарите на акции и облигации. Очаква се за известно време външното финансиране да продължи да бъде под сериозен натиск, тъй като постоянният, макар и намаляващ дефицит по текущата сметка, заедно с нуждата за удължаване на падежа на значителните краткосрочни и дългосрочни дългове в чужда валута, вероятно няма да бъдат напълно покрити от преките чуждестранни инвестиции и други входящи потоци по финансовите и капиталовите сметки през 2009—2011 г.С оглед на горепосоченото Комисията счита, че е налице сериозна заплаха за платежния баланс на Румъния. Поради това тя препоръчва на Съвета да вземе решение за предоставяне на взаимна помощ. Общо нуждата от финансиране на Румъния за първото тримесечие на 2011 г. се оценява на 20 млрд. EUR. В тази сума са взети предвид очакваният продължителен дефицит по текущата сметка, недостатъчното удължаване на падежа на заемите с настъпващи падежи, някои изходящи потоци на капитал и натрупването на официални чужди резерви до разумно равнище. Предполага се, че чуждите банки ще подновят експозициите си в Румъния на 100 % след предоставянето на взаимната помощ, в съответствие с изисквания ангажимент на основните чужди банки да поддържат експозицията си в Румъния (както бе потвърдено в тяхното съвместно изявление от 26 март 2009 г.), докато се предполага, че 50 % от корпоративния външен дълг към институциите майки и от външния дълг на румънските банки ще бъдат подновени през 2009 г. За 2010 и 2011 г. всички чужди задължения с приближаващ падеж се предполага, че ще бъдат подновени на 100 % след падежа в съответствие с очакваното стабилизиране на финансовите пазари и началото на възстановяването на основните пазари на износ на Румъния. С изключение на достатъчно високите цели за резервите в чуждестранна валута (над 100 % от краткосрочния външен дълг при оставащия падеж) бяха направени консервативни прогнози за други изходящи потоци на капитал, като например отлив на депозити на нерезиденти, намаляване на търговските кредити и изходящи потоци от портфейлни инвестиции, за да бъдат включени допълнителни резерви в сметките. Прогнозите сочат растеж на БВП в размер на -4 % през 2009 г. и около 0 % през 2010 г. Дефицитът по текущата сметка се очаква да бъде 7,5 % от БВП през 2009 г. и 6,5 % от БВП през 2010 г.Подкрепа от страна на ЕС в рамките на частта от международните усилия, свързана с механизма за осигуряване на финансова подкрепа за платежния балансПредвид сериозните затруднения на Румъния във връзка с платежния баланс и при условие, че румънските власти поемат твърд ангажимент за прилагане на мащабна програма за фискално, финансово и структурно оздравяване, Комисията, след консултация с Икономическия и финансов комитет на 17 март 2009 г., препоръча на Съвета предоставянето на взаимна помощ в съответствие с член 119 от Договора.Освен това след консултация с Икономическия и финансов комитет Комисията предложи след приемането на горепосоченото решение на Съвета за предоставяне на взаимна помощ на Румъния по препоръка на Комисията Съветът да приеме решение за предоставяне в рамките на механизма на ЕС за държавите-членки (осъществяван в съответствие с Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета от 18 февруари 2002 г.) средносрочна финансова помощ за Румъния от максимум 5 млрд. EUR за подкрепа на устойчивостта на нейния платежен баланс.Средносрочната финансова помощ за Румъния чрез механизма за подкрепа на платежния баланс на държавите-членки (по Регламент № 332/2002) изглежда целесъобразна при сегашните обстоятелства на намалени входящи капиталови потоци и големи фискални и външни неравновесия. Непосредствената цел е да се улесни плавната корекция на външния дефицит, като по този начин се облекчи прекомерния натиск върху обменния курс, който при други обстоятелства би могъл да доведе до сериозни финансови последици за корпоративния сектор и за сектора на домакинствата, което на свой ред би довело до по-тежка рецесия и затруднения в банковия сектор.Общо нуждата от финансиране до първото тримесечие на 2011 г. се оценява на 20 млрд. EUR. Помощта от ЕС за Румъния идва заедно с помощта от МВФ чрез стенд-бай споразумение (СБС) в размер на 11,40 млрд. SDR (около 12,95 млрд. EUR или 1085 % от квотата на Румъния в МВФ). Допълнителна многостранна помощ от 2 млрд. EUR ще бъде предоставена по следния начин: в допълнение към тяхното обичайно кредитиране Световната банка осигурява 1 млрд. EUR, а ЕИБ и ЕБВР осигуряват още 1 млрд. EUR.На 26 март 2009 г. институциите майки на деветте най-големи чуждестранни банки в Румъния поеха съвместен ангажимент да поддържат експозициите си в Румъния през програмния период и дадоха съгласие да подкрепят своите румънски филиали, за да запазят настоящата им добра финансова стабилност през периода на сътресения на пазара и забавяне на икономическия растеж. Този ангажимент ще бъде отново потвърден в отделните писма за подкрепа от основните банки до Националната банка на Румъния (НБР), която заедно с надзорните органи на държавата по произход ще следи внимателно за изпълнението на поетия ангажимент. ЕС осигурява финансова помощ в подкрепа на твърдия ангажимент от страна на румънските власти да приложат цялостна икономическа програма. За тази програма е постигнато съгласие с румънските власти.Комисията в сътрудничество с ИФК ще проверява периодично чрез мисии и редовни доклади от властите изпълнението на свързаните с помощта условия относно икономическата политика. През периода на изпълнение на програмата Комисията ще предостави и допълнителни политически съвети, както и техническа помощ в специфични области. Основните компоненти на тази програма са:а. Фискална консолидацияПравителството се ангажира да предприеме допълнителни усилия за фискална корекция в размер на 1,1 % от БВП в допълнение към мерките, включени в приетия през февруари 2009 г. бюджет за 2009 г., които възлизат на 3 % от БВП. Въз основа на ревизираните прогнози за намаляване на БВП с 4 % през 2009 г. и на допълнителните бюджетни мерки властите целят дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 5,1 % от БВП, което предполага значителна структурна корекция спрямо резултатите от 2008 г. През второто тримесечие на 2009 г. парламентът ще одобри изменен бюджет за 2009 г. въз основа на актуализирани икономически перспективи, както и допълнителни мерки.Фискалната консолидация ще се съсредоточи върху разходите. Първичните държавни разходи ще бъдат намалени с допълнителни 0,85 процентни пункта от БВП спрямо бюджета за 2009 г. Това ще бъде постигнато чрез i) намаляване (с около 4—4,5 % спрямо нивото от 2008 г.) на заплатите в публичния сектор, като бъде премахнато увеличението на заплатите в публичния сектор (в размер на 5 %), предвидено за 2009 г., или посредством еквивалентни съкращения на работни места, и по-специално на работни места в публичния сектор, в това число и чрез заместване на само 1 от 7 напуснали служители; ii) допълнително ограничаване на разходите за стоки и услуги и на субсидиите за държавни предприятия; iii) някои ограничения на капиталовите разходи за стоки, като превозни средства и канцеларско оборудване, и осигуряване на реалистичен график за инвестиционни проекти, подкрепяни от ЕС. Независимо от това през 2009 г. се предвижда значително увеличение на публичните инвестиции спрямо 2008 г. (около 6,5 % от БВП през 2009 г. спрямо 5,75 % от БВП през 2008 г.). По отношение на приходите се очаква мерките за премахване на някои данъчни отчисления и данъчни облекчения (по-специално по отношение на служебните автомобили и обезценяването на преоценени активи) да генерират допълнителни 0,25 % от БВП. Правителството възнамерява да продължи с фискалната консолидация по отношение на разходите и да сведе дефицита до 4,1 % от БВП през 2010 г. и до под 3 % от БВП през 2011 г.По време на изпълнението на програмата Комисията ще осигури непрекъснати насоки и съвети на румънските власти, като целта е да се постигне устойчива корекция на дефицита.б. Реформа за подобряване на бюджетното управлениеС цел да се постигне по устойчив начин намаляване на бюджетния дефицит ще бъдат предприети мерки за подобряване на бюджетната стратегия и бюджетния процес. Основен компонент ще бъде закон за фискална отговорност, за който inter alia ще бъде необходимо създаването на процедури за подобрено многогодишно бюджетиране, установяването на ограничения за бюджетните ревизии в рамките на годината и ясни фискални правила за подобряване на изпълнението на бюджета и за постигане на пълно спазване на изискванията на Генералния секретариат на парламента. Законът следва да създаде и фискален съвет, който ще има задачата да извършва независима и експертна проверка.С цел да се подобри предвидимостта и прозрачността на бюджета ще бъде преструктурирана системата за публични компенсации, като това включва уеднаквяване и опростяване на скалите за заплащане и подобряване на системите за бонуси. Целта е да се намери решение на основните проблеми на системата за публични компенсации: бонусите представляват прекалено голяма част от общите компенсации, не съществува уеднаквена скала за заплащане и има голям брой закони, които определят заплатите в различните части на системата за заплащане на труда.За да се подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, ще бъдат извършени реформи по отношение на основни параметри на пенсионната система. Промените ще включват мерки за индексация на публичните пенсии спрямо потребителските цени, ограничаване на възможностите за дискреционно увеличение на пенсиите и постепенно увеличаване на пенсионната възраст над договорената в момента граница (особено за жени), като се отчитат промените по отношение на продължителността на живота. Освен това групите от държавни служители, които са освободени от вноски за пенсионно осигуряване, ще трябва постепенно да започнат да внасят вноски. В програмата се предвижда продължение на прилагането на втория пенсионен стълб с периодични увеличения на първоначалните вноски.в. Политика на паричния и финансовия секторПаричната политика ще продължи да бъде насочена към поддържане на ценова стабилност и постигане на целта на НБР по отношение на инфлацията (понастоящем 3,5 % ±1 % в края на 2009 г.). По отношение на финансовия сектор НБР ще извърши съгласно насоките на ЕС за оценяване стрес-тестове на счетоводните баланси и портфейлите от заеми на отделните банки при различни сценарии, които ще бъдат използвани за оценяване на потенциалните увеличения на собствен капитал, необходим за поддържане на коефициентите на платежоспособност на стойност над 10 % през програмния период. След извършването на стрес-тестовете, в съответствие с поетия от тях ангажимент за адекватно подпомагане на техните филиали (потвърден в тяхното съвместно изявление от 26 март 2009 г.), дружествата-майки ще трябва да осигурят до края на септември 2009 г. достатъчно ресурси за отстраняването на евентуални недостатъци, установени по време на стрес-тестовете.Освен това в програмата се предвижда законите за банките и за ликвидацията да бъдат изменени, за да позволят своевременна и ефективна реакция в случай че банките изпаднат в затруднено положение. Основна цел на измененията ще бъде засилването на правомощията на администраторите на банки, поставени под специално управление. Освен разрешаването на проблемите на банките, други мерки имат за цел да засилят правомощията на НБР с разпоредби, които ѝ позволяват да поиска от големите акционери увеличение на техния акционерен капитал и осигуряване на финансова помощ на банката, както и да забрани или да ограничи разпределението на печалбите. Финансовият надзор ще бъде засилен в съответствие със съответното законодателство на ЕС. Освен това ще бъдат въведени по-подробни изисквания за докладване относно ликвидността и, в подходящ момент, регулаторното минимално равнище на съотношението на капиталовата адекватност следва да бъде повишено от 8 % на 10 %. В допълнение процедурите за активиране на застраховката на депозита ще бъде изменена с цел да се опростят и ускорят плащанията. Съгласно измененото законодателство застраховката на депозита ще се активира след решение на НБР в срок от 21 дни. И накрая, за да се гарантира достатъчно ликвидност, НБР поема ангажимент да разшири набора от активи, приемани като гаранция.г. Структурни реформиИкономическата програма ще включва и мерки за структурни реформи в съответствие с политическите области, обхванати от конкретните препоръки за отделните страни, издадени от Съвета в рамките на Лисабонската стратегия. Реформите ще включват политики за подобряване на ефикасността и ефективността на публичната администрация, подобряване на качеството на публичните разходи, по-добро използване и усвояване на фондовете на ЕС, подобряване на бизнес средата и преодоляване на проблема с нерегламентирания труд. Комисията допринася и за изграждането на местен капацитет чрез структурни фондове, една част от които е предназначена за техническа помощ.Тази програма е отразена в условията, свързани с икономическата политика, които са включени в препоръката на Комисията за решение на Съвета. Свързаните с икономическата политика подробни условия, които придружават изплащането на заемите от ЕС, ще бъдат изложени в меморандум за разбирателство, който ще бъде сключен с властите на Румъния. Програмата ще бъде също така изцяло отразена в актуализация на конвергентната програма на Румъния.Предложеното решение би имало срок на действие три години от влизането му в сила. За да се осигури необходимата гъвкавост на фона на сегашната пазарна ситуация, се предлага да се разреши възможността за използване на лихвени суапове за операцията по получаване на заем за финансиране на дълга. За да се предпази бюджетът на ЕС, контрагентите по евентуален суап ще трябва да са с възможно най-висок кредитен рейтинг.Съгласно разпоредбите на предложението на Комисията от 8 април 2009 г. за Регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 332/2002 за установяване на механизъм, осигуряващ средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки, Комисията, в това число и Европейската служба за борба с измамите и Европейската сметна палата, има право да изпраща свои служители или надлежно упълномощени представители за провеждане на технически или финансови проверки или одити, каквито тя счита за целесъобразно във връзка с управлението на тази подкрепа. Предполагаемите и действителните случаи на измама, корупция или всякакви други нередности във връзка с управлението на подкрепата за платежния баланс от страна на ЕО, които вредят на финансовите интереси на ЕО, ще бъдат подложени на разследване и третирани по задоволителен начин. Всички такива случаи, както и свързаните с тях мерки, предприети от националните компетентни органи, ще бъдат докладвани на Комисията във възможно най-кратък срок. Меморандумът за разбирателство и кредитното споразумение ще включват също така новите технически разпоредби на предложението на Комисията за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 332/2002.Паралелно с политическите условия на програмата Комисията ще продължи да наблюдава напредъка в областта на съдебната реформа и борбата с корупцията съгласно Механизма за сътрудничество и проверка. Срокът на този механизъм е независим от срока на програмата за предоставяне на помощ. В междинния доклад от февруари 2009 г. се стига до заключението, че румънските власти следва да засилят отново усилията в съдебната реформа и борбата с корупцията, за да компенсират известното изоставяне през последните месеци. Това означава по-конкретно приемане на законите, необходими за модернизиране на правната система, и доказване, че правната система е в състояние да прилага законите по независим и ефективен начин, чрез бързото приключване на случаи на корупция по високите етажи.В допълнение към политическите условия Комисията ще продължи също така да следи за коректното използване на предприсъединителните и следприсъединителните фондове на ЕС, между другото с помощта на оценките на съответствието и редовни проверки.Препоръка заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза предоставяне на взаимна помощ на РумънияСЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,като взе предвид Договора за създаване на Европейскaтa общност, и по-специално член 119,като взе предвид препоръката на Комисията, представена след консултация с Икономическия и финансов комитет,като има предвид, че:1.  Румънските капиталови и финансови пазари наскоро бяха подложени на все по-голям натиск вследствие на глобалното забавяне на икономическия растеж и породената от големия външен дълг и бързо увеличаващия се публичен дефицит нарастваща загриженост по отношение на състоянието на румънската икономика. Засили се и натискът върху обменния курс, което доведе до значителен риск за стабилността на банковия сектор.2.  Правителството и Националната банка на Румъния (НБР) реагираха чрез изготвянето на всеобхватна стратегия, която има за цел да стабилизира макроикономическите политики и да намали сътресенията на финансовите пазари, като тази стратегия бе изложена в писмо за намерения, получено от Комисията на […] г. Основна цел на икономическата програма е намаляването на бюджетния дефицит от 5,4 % от БВП през 2008 г. до 5,1 % от БВП през 2009 г. и до под 3 % от БВП до 2011 г. С цел да се постигне по устойчив начин намаляване на бюджетния дефицит ще бъдат предприети мерки за подобряване на бюджетната стратегия и бюджетния процес. Тази икономическа програма, и по-специално бюджетните цели, ще бъдат отразени в правителствения бюджет, както и в конвергентната програма.3.  Съветът периодично извършва преглед на икономическата политика на Румъния, по-специално в контекста на ежегодния преглед на актуализираната конвергентна програма на страната и на изпълнението на националната програма за реформи, и на периодичния преглед на постигнатия от Румъния напредък в контекста на доклада за сближаване и на годишния доклад за напредъка.4.  Очаква се външното финансиране да продължи да бъде под сериозен натиск, тъй като постоянният, макар и намаляващ, дефицит по текущата сметка, заедно с нуждата за удължаване на падежа на значителните краткосрочни и дългосрочни дългове в чужда валута, вероятно няма да бъдат напълно покрити от преките чуждестранни инвестиции и други притоци по финансовите и капиталовите сметки през 2009—2011 г. Нуждата от външно финансиране за периода до първото тримесечие на 2011 г. се оценява на 20 млрд. EUR. Предполага се, че чуждите банки ще подновят експозициите си в Румъния на 100 % след предоставянето на взаимната помощ, в съответствие с изисквания ангажимент на основните чужди банки да поддържат експозицията си в Румъния (както бе потвърдено в тяхното съвместно изявление от 26 март 2009 г.), докато се предполага, че 50 % от корпоративния външен дълг към институциите майки и от външния дълг на румънските банки ще бъдат подновени през 2009 г. За 2010 и 2011 г. всички чужди задължения с приближаващ падеж се предполага, че ще бъдат подновени на 100 % след падежа в съответствие с очакваното стабилизиране на финансовите пазари и началото на възстановяването на основните пазари на износ на Румъния. С изключение на достатъчно високите цели за резервите в чуждестранна валута (над 100 % от краткосрочния външен дълг при оставащия падеж) бяха направени консервативни прогнози за други отливи на капитал, като например отлив на депозити на нерезиденти, намаляване на търговските кредити и изходящи потоци от портфейлни инвестиции, за да бъдат включени допълнителни резерви в сметките.5.  Румънските власти поискаха значителна финансова помощ от ЕС и от други международни финансови институции, за да поддържат устойчивостта на платежния баланс и да постигнат разумно равнище на валутните резерви.6.  Платежният баланс на Румъния е изправен пред сериозна опасност, поради което на страната е необходимо спешно да бъде предоставена взаимна помощ от Общността.ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:Член 1Общността предоставя взаимна помощ на Румъния.Член 2Адресати на настоящото решение са държавите-членки.Съставено в Брюксел на […] година.За СъветаПредседателПредложение заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТАза предоставяне на средносрочна финансова помощ от страна на ЕС на РумънияСЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,като взе предвид Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета[2] от 18 февруари 2002 г. за установяване на механизъм, осигуряващ средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки, и по-специално член 3, параграф 2 от него,като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултация с Икономическия и финансов комитет (ИФК),като има предвид, че:7.  С Решение [….] на Съвета беше решено да се предостави взаимна помощ на Румъния.8.  Въпреки очакваното подобрение на текущата сметка нуждите на Румъния от външно финансиране за периода до първото тримесечие на 2011 г. се оценяват от Комисията, МВФ и румънските власти през март 2009 г. на 20 млрд. EUR, тъй като вследствие на неотдавнашното развитие на финансовите пазари може да се стигне до значително влошаване на капиталовата и финансовата сметка.9.  Целесъобразно е на Румъния да бъде предоставена помощ от Общността в размер на максимум 5 млрд. EUR в рамките на механизма за осигуряване на средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки, установен с Регламент (ЕО) № 332/2002. Тази подкрепа следва да бъде предоставена заедно със заем от Международния валутен фонд в размер на 11,40 млрд. SDR (около 12,95 млрд. EUR) в рамките на стенд-бай споразумение, което се очаква да бъде одобрено на 6 май 2009 г. Световната банка също се съгласи да предостави заем на Румъния в размер на 1 млрд. EUR, а ЕИБ и ЕБВР ще осигурят общо 1 млрд. EUR допълнителна помощ.10.  Помощта от Общността следва да бъде управлявана от Комисията. Условията, свързани с икономическата политика, които са договорени с властите на Румъния след консултация с ИФК, следва да бъдат изложени в меморандум за разбирателство. Комисията следва да изложи подробно финансовите условия в кредитното споразумение.11.  Комисията следва да проверява периодично чрез мисии и редовни доклади от румънските власти изпълнението на свързаните с помощта условия относно икономическата политика.12.  През периода на изпълнение на програмата Комисията ще предостави и допълнителни политически съвети, както и техническа помощ в специфични области.13.  Европейската сметна палата трябва да има правото да извършва финансови проверки или одити, каквито тя счита за целесъобразно във връзка с управлението на тази помощ. Комисията, в това число и Европейската служба за борба с измамите, трябва да разполага с правото да изпраща свои служители или надлежно упълномощени представители за провеждане на технически или финансови проверки или одити, каквито тя счита за целесъобразно във връзка с управлението на средносрочната финансова подкрепа от страна на Общността.14.  Паралелно с политическите условия на програмата Комисията ще продължи да наблюдава напредъка в областта на съдебната реформа и борбата с корупцията съгласно Механизма за сътрудничество и проверка. Срокът на този механизъм е независим от срока на програмата за предоставяне на помощ. В допълнение към политическите условия Комисията ще продължи също така да следи за коректното използване на предприсъединителните и следприсъединителните фондове на ЕС, между другото с помощта на оценките на съответствието и редовни проверки.15.  Помощта следва да се предостави с оглед да се подкрепи устойчивостта на платежния баланс на Румъния и по този начин да се допринесе за успешното изпълнение на програмата за икономическа политика на правителството.ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:Член 116.  Общността предоставя на Румъния средносрочен заем, възлизащ на не повече от 5 млрд. EUR, с максимален среден срок до падежа от седем години.17.  Финансовата помощ от Общността се предоставя в рамките на три години, считано от първия ден след влизане в сила на настоящото решение.Член 218.  Помощта ще се управлява от Комисията по начин, който е съобразен със задълженията на Румъния и препоръките на Съвета, по-специално специфичните за страната препоръки в контекста на изпълнението на Националната програма за реформи, както и на конвергентната програма.19.  След консултация с ИФК Комисията договаря с властите на Румъния свързаните с финансовата помощ конкретни условия относно икономическата политика, както е предвидено в член 3, параграф 5. Тези условия следва да се формулират в меморандум за разбирателство, който да е съобразен със задълженията и препоръките, посочени в параграф 1. Финансовите условия са изложени подробно от Комисията в кредитното споразумение.20.  Комисията в сътрудничество с Икономическия и финансов комитет проверява периодично изпълнението на свързаните с помощта условия относно икономическата политика. За тази цел румънските власти предоставят на разположение на Комисията цялата необходима информация и ѝ оказват пълно сътрудничество. Икономическият и финансов комитет трябва да бъде информиран от Комисията за евентуално рефинансиране на заема или преструктуриране на финансовите условия.4. Румъния е готова да приеме и приложи допълнителни мерки за консолидация с цел да се стабилизира финансово икономиката, ако такива мерки са необходими по време на програмата за помощ. Румънските власти се допитват до Комисията преди приемането на такива допълнителни мерки.Член 321.  Финансовата помощ от Общността се предоставя на Румъния от Комисията на максимум пет транша, размерът на които се определя в меморандума за разбирателство.22.  Първият транш се отпуска след влизането в сила на кредитното споразумение и на меморандума за разбирателство.23.  Ако е необходимо за финансирането на заема, е позволено предпазливото използване на лихвени суапове с контрагенти с възможно най-висок кредитен рейтинг.24.  Комисията решава отпускането на следващи траншове, след като получи становището на ИФК.25.  Изплащането на всеки следващ транш се извършва въз основа на задоволителното изпълнение на новата икономическа програма на румънското правителство, която ще бъде включена в конвергентната програма на Румъния и в националната програма за реформи, и по-специално на конкретните условия относно икономическата политика, предвидени в меморандума за разбирателство. Условията включват, inter alia:а) приемане на ясно определена средносрочна фискална програма, насочена към намаляване до 2011 г. на дефицита на консолидирания държавен бюджет до равнище, което не превишава референтната стойност, заложена в Договора, от 3 % от БВП;б) приемане и изпълнение на изменения бюджет за 2009 г. (до второто тримесечие на 2009 г.), който има за цел постигане на дефицит на консолидирания държавен бюджет по-малък от 5,1 % от БВП съгласно Европейската система от сметки 1995;в) намаляване на заплатите в публичния сектор в номинално изражение спрямо заплатите от 2008 г., като бъде премахнато увеличението на заплатите в публичния сектор (в размер на 5 % в номинално изражение), предвидено за 2009 г. (или посредством еквивалентни съкращения на работни места), и чрез намаляване на работните места в публичния сектор, в това число и чрез заместване на само 1 от 7 напуснали служители;г) допълнително ограничаване на разходите за стоки и услуги и на субсидиите за държавни предприятия;д) подобряване на управлението на бюджета чрез приемането и прилагането на обвързваща средносрочна фискална рамка, установяването на ограничения за преразглеждането на бюджета в рамките на годината, в това число и фискални правила, и създаването на фискален съвет, който ще има задачата да извършва независима и експертна проверка;е) преструктуриране на системата за заплащане в публичния сектор, като това включва уеднаквяване и опростяване на скалите за заплащане и подобряване на системите за бонуси;ж) реформи по отношение на основни параметри на пенсионната система чрез мерки за индексация на пенсиите спрямо потребителските цени, вместо спрямо заплатите, постепенно коригиране на пенсионната възраст над договорената в момента граница, особено за жени, и постепенно изплащане на пенсионните вноски от групите от държавни служители, които все още са освободени от тези вноски;з) изменения на законите за банките и за ликвидацията, за да позволят своевременна и ефективна реакция, в случай че банките изпаднат в затруднено положение. Основна цел на измененията ще бъде засилването на правомощията на администраторите на банки, поставени под специално управление. Освен разрешаването на проблемите на банките правомощията на НБР трябва да бъдат увеличени с разпоредби, които ѝ позволяват да поиска от големите акционери увеличение на техния акционерен капитал и осигуряване на финансова помощ на банката, както и да забрани или да ограничи разпределението на печалбата. Финансовият надзор ще бъде засилен в съответствие със съответното законодателство на ЕС. Освен това ще бъдат въведени по-подробни изисквания за докладване относно ликвидността и, в подходящ момент, регулаторното минимално равнище на съотношението на капиталовата адекватност следва да бъде повишено от 8 % на 10 %. В допълнение процедурите за активиране на застраховката на депозита следва да бъдат изменени с цел да се опростят и ускорят плащанията. Съгласно измененото законодателство застраховката на депозита ще се активира след решение на НБР в срок от 21 дни. И накрая, за да се гарантира достатъчно ликвидност, НБР поема ангажимент да разшири набора от активи, приемани като гаранция;и) мерки за структурни реформи в областта на специфичните за страната препоръки, издадени в контекста на Лисабонската стратегия; реформите ще включват политики за подобряване на ефикасността и ефективността на публичната администрация, подобряване на качеството на публичните разходи, по-добро използване и усвояване на фондовете на ЕС, намаляване на административните, фискалните и правните пречки пред бизнеса и преодоляване на проблема с нерегламентирания труд, като по този начин се увеличава данъчната основа;26.  За да се гарантира безпроблемното изпълнение на условията на програмата и за да се отстранят неравновесията по устойчив начин, Комисията ще осигури непрекъснати съвети и насоки във връзка с фискалните и структурните реформи, както и с реформите на финансовите пазари.27.  Румъния трябва да открие специална сметка в Националната банка на Румъния, предназначена за управлението на средносрочната финансова помощ от страна на Общността.Член 4Настоящото решение е адресирано до Румъния.Член 5То се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.Съставено в Брюксел на […] година.За СъветаПредседателОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО ВЪРХУ БЮДЖЕТА(вж. член 16 от вътрешния правилник)ОБЛАСТ НА ПОЛИТИКАТА: ДЯЛ 01 — ИКОНОМИЧЕСКИ И ФИНАНСОВИ ВЪПРОСИДЕЙНОСТ: ФИНАНСОВИ ОПЕРАЦИИ И ИНСТРУМЕНТИНАИМЕНОВАНИЕ НА ДЕЙСТВИЕТО: СРЕДНОСРОЧНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ ОТ ЕС ЗА РУМЪНИЯ1. НАИМЕНОВАНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО: СЪОТВЕТЕН БЮДЖЕТЕН РЕД И ДЯЛ01 04 01 01 — Гаранция на ЕО за заеми от Общността, отпуснати за подкрепа на платежния баланс2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ:Членове 119 и 308 от Договора за създаване на Европейската общност; Регламент № 332/2002 на Съвета от 18 февруари 2002 година.3. ОБЩИ ЦИФРИ ЗА ФИНАНСОВАТА ГОДИНА (В EUR)Тази позиция представлява структурата за гаранцията, предоставена от Европейския съюз. Тя ще позволи на Комисията да обслужва дълга (главница, лихви и други разходи), ако длъжникът (Румъния) не изпълни задължението си.Записът („p.m.“), отразяващ бюджетната гаранция, ще бъде задействан само в случай на реално искане за изтегляне на тази гаранция. При нормални обстоятелства не се очаква искане за изтегляне на бюджетната гаранция.3а — Текуща годинаНе е приложимоБюджетни кредити за поети задължения |Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет) |Трансфери |Допълнителни бюджетни кредити |Общо бюджетни кредити |Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма |Налично салдо |Сума за предложеното действие |3б — ПреносиНе е приложимоБюджетни кредити за поети задължения |Преноси |Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма |Налично салдо |Сума за предложеното действие |3в — Следваща финансова годинаНе е приложимоБюджетни кредити за поети задължения |Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет) | p.m. |Трансфери |Допълнителни бюджетни кредити |Общо бюджетни кредити |Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма |Налично салдо |Сума за предложеното действие | p.m. |4. ОПИСАНИЕ НА ДЕЙСТВИЕТОПредложената средносрочна финансова помощ за Румъния се състои от заем от Общността (който ще се финансира чрез заемане на средства от страна на Общността от международните капиталови пазари) в размер на 5 млрд. EUR. Тя ще бъде предоставена в контекста на международен финансов пакет и по-специално на заем от МВФ в размер 11,40 млрд. SDR (около 12,95 млрд. EUR) в рамките на стенд-бай механизма. Световната банка предоставя общо 1 млрд. EUR, а ЕИБ и ЕБВР също отпускат общо 1 млрд. EUR. Средносрочната финансова помощ от страна на Общността за Румъния е предназначена да подкрепи устойчивостта на платежния баланс на Румъния, която е сериозно застрашена, и по този начин да подкрепи и новата икономическа програма на правителството, целяща наред с другото възстановяване на доверието на инвеститорите и смекчаване на напрежението, изпитвано напоследък на финансовите пазари. В същото време с тази помощ се допринася за финансовата стабилност и извън рамките на държавата бенефициер предвид на важните международни (включително междубанкови) връзки. Новият икономически пакет, подкрепен с настоящото, включва ускорено намаляване на дефицита в периода от 2009 г. до 2011 г., което ще намали необходимостта от финансиране на правителството. И накрая, подкрепата, управлявана от Комисията след консултация с Икономическия и финансов комитет, е начин да се гарантира, че ЕС ще продължи да участва активно в оформянето на икономическите политики на Румъния и че тези политики ще са в съответствие с поетите от Румъния задължения към ЕС и с препоръките на Съвета, по-специално по отношение на прилагането на националната програма за реформи, както и на конвергентната програма.На 26 март 2009 г. институциите майки на деветте най-големи чуждестранни банки в Румъния поеха съвместен ангажимент да поддържат експозициите си в Румъния през програмния период и дадоха съгласие да подкрепят своите румънски филиали, за да запазят настоящата им добра финансова стабилност през периода на сътресения на пазара и забавяне на икономическия растеж. Заедно с предоставената помощ от Общността, МВФ, Световната банка, ЕИБ и ЕБВР настоящата декларация подчертава широкообхватния характер на подкрепата за румънските власти.Кредитите, получени от Общността на капиталовите пазари или от финансови институции за целите на предоставяне на заема на Румъния, са покрити от гаранцията на Общността. Заемът се получава на капиталовите пазари или от финансови институции. Размерът на главницата на заема, който ще бъде предоставен на Румъния, възлиза на 5 млрд. EUR.Структурата на гаранцията, предоставена от Европейския съюз, ще позволи на Комисията да обслужва дълга, ако Румъния не изпълни задължението си.За да изпълни задълженията си, Комисията може да използва своите налични средства за временно обслужване на дълга. В този случай се прилага член 12 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000 на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагане на Решение 2000/597/ЕО, Евратом относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (ОВ L 130, 31.5.2000 г., стр. 1).5. ВЪЗПРИЕТ МЕТОД НА ИЗЧИСЛЕНИЕНе се прилага.6. ГРАФИК НА ПЛАЩАНИЯТА (В EUR)Не се прилага.Бюджетен ред | Бюджетни кредити | Плащания |Година n | Година n+1 | Година n+2 | Година n+3 | Следващи бюджетни години |Година n |Година n+1 |Година n |Година n+1 |Общо |[1] В съответствие с общите условия за предоставяне на извънобщностни заеми на държави-членки на ЕС, приети от ИФК на 29 септември 2008 г., това бе направено с писмо от министъра на финансите Gheorghe Pogea до комисионера Joaquin Almunia. Подобно писмо бе изготвено от члена на ИФК Stefan Nanu до Odile Renaud Basso, секретар на ИФК, и до Marco Buti, член на Комисията в ИФК.[2] OВ L 53, 23.2.2002 г., стр. 1.


title: 2014/63/ЕС: Препоръка на Комисията от 6 февруари 2014 година относно мерките за контрол на вредителя Diabrotica virgifera virgifera Le Conte в областите от Съюза, в които неговото присъствие е потвърдено

text:
               7.2.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 38/46

      ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА

   от 6 февруари 2014 година
   относно мерките за контрол на вредителя Diabrotica virgifera virgifera Le Conte в областите от Съюза, в които неговото присъствие е потвърдено
   (2014/63/ЕС)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

                  Diabrotica virgifera virgifera Le Conte (наричан по-нататък „Diabrotica“) е чуждоземен насекомен вредител по царевицата. Той се е разпространил и установил на повече от половината от площите в Съюза, на които се отглежда царевица.

               (2)

               Мерките за предотвратяване на разпространението на Diabrotica в рамките на Съюза, изпълнени съгласно Решение 2003/766/ЕО на Комисията (1), не бяха успешни. Освен това, според оценка на въздействието, извършена от Комисията, не е възможно нито ликвидирането на този вредител на територията на Съюза, нито предотвратяването на разпространението му в областите, които понастоящем са свободни от него. По тази причина с Директива за изпълнение 2014/19/ЕС (2) и Решение за изпълнение 2014/62/ЕС (3) Комисията реши да оттегли признаването на Diabrotica като контролиран карантинен вредител, като съответно го заличи от приложение I към Директива 2000/29/ЕО на Съвета (4) и отмени Решение 2003/766/ЕО.

               (3)

               Съгласно Решение 2003/766/ЕО редуването на културите е задължително само за ликвидирането на изолирани огнища на Diabrotica. Независимо от това научните изследвания показаха, че редуването на културите е най-ефективният способ и за забавяне на разпространението на Diabrotica, както и за отслабване на въздействието на вредителя. Освен че е ефективен метод за борба с Diabrotica, редуването на културите има няколко други предимства от гледна точка на опазването на околната среда. Те включват подобряване или поддържане на плодородието и структурата на почвата и прекъсване на цикъла на разпространение на вредителите и плевелите с потенциал за намаляване на зависимостта на земеделските производители от използването на химически торове и продукти за растителна защита. Следователно редуването на културите има положително въздействие също върху качеството на водата и въздуха, както и върху биологичното разнообразие. Въпреки това, от други изследвания, проведени върху този вредител, стана ясно, че с неговото по-нататъшно разпространение нараства опасността от повишена зависимост от инсектициди, тъй като в някои случаи може да се окаже трудно да се намери икономически привлекателна алтернатива на царевицата при редуването на културите.

               (4)

               Следователно държавите членки следва да предвидят средства за ефективен и устойчив контрол на Diabrotica, включително и след оттеглянето на признаването на Diabrotica като контролиран карантинен вредител. В член 14 от Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5) се предвижда държавите членки да създадат подходящи стимули, чрез които да насърчат професионалните потребители да прилагат на доброволна основа специфичните за определени култури или сектори насоки за интегрирано управление на вредителите, които следва да бъдат изготвени от публичните органи или организациите, представляващи определени професионални потребители. В съответствие с общите принципи на интегрираното управление на вредителите предотвратяването на появата на вредители има ключова роля за намаляването на необходимостта от прибягване до продукти за растителна защита. Освен това устойчивите биологични, физични и други нехимични методи трябва да се предпочитат пред химичните методи, ако осигуряват подходящо равнище на контрол върху вредителите.

               (5)

               В съответствие с тези общи принципи на интегрираното управление на вредителите в специфичните за определени култури или сектори насоки следва да бъде включено прилагането на редуване на културите, на съответен мониторинг на популацията на Diabrotica и други целесъобразни мерки за предотвратяване разпространението на вредни организми, например хигиенни мерки, като почистване на селскостопанските машини.

               (6)

               Освен това, с цел да се подпомогне спазването от страна на потребителите на член 55 от Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета (6), когато при контрола на Diabrotica се използват инсектициди, специфичните за определени култури или сектори насоки за интегрирано управление на вредителите по отношение на този вредител трябва да бъдат в съответствие с правилата за правилната употреба на продукти за растителна защита, както е посочено в същата разпоредба.

               (7)

               Професионалните потребители на продукти за растителна защита следва да разполагат с информация, с инструменти за наблюдение на Diabrotica, както и с консултантски услуги по въпросите на интегрираното управление на вредителите, включително специфични методи за предотвратяване и контрол за Diabrotica. Резултатите от мониторинга следва да помогнат на селскостопанските производители да решат дали и кога е необходимо да бъдат приложени мерки за растителна защита. От значение е да бъдат определени строги и научно обосновани прагови стойности за популацията на Diabrotica на регионално равнище, тъй като те са ключов фактор при вземането на решения.

               (8)

               Държавите членки, които в съответствие с член 5 от Директива 2009/128/ЕО осигуряват достъп до обучение по конкретни теми за всички професионални потребители, следва също така да включат разпоредбите на настоящата препоръка в съответната програма за обучение.

               (9)

               Следва да бъдат насърчавани научните изследвания и технологичното развитие на инструменти за устойчиво управление на Diabrotica, с цел да се осигурят по-ефективни от гледна точка на разходите и екологично устойчиви мерки срещу този вредител,

         ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

               1.

               За контрола на Diabrotica virgifera virgifera Le Conte (наричан по-нататък „Diabrotica“) в областите на Съюза, в които присъствието на този вредител е потвърдено, държавите членки следва да вземат предвид установените в приложение III към Директива 2009/128/ЕО общи принципи на интегрираното управление на вредителите. За целите на настоящата препоръка „контрол“ означава намаляване на гъстотата на популацията на вредителя до ниво, което не причинява сериозни икономически загуби, с оглед да се гарантира икономически устойчивото производство на царевица.

               2.

               Държавите членки следва да гарантират, че отнасящите се до Diabrotica специфични за определени култури или сектори насоки за интегрирано управление на вредителите, изготвени от публичните органи или организациите, които представляват определени професионални потребители, и насочени към земеделските производители на царевица и професионалните потребители на продукти за растителна защита, са в съответствие с правилата за правилна употреба на продукти за растителна защита, както е посочено в член 55 от Регламент (ЕО) № 1107/2009.

               3.

               Устойчивите биологични, физични и други нехимични методи следва да се предпочитат пред химичните методи, ако осигуряват задоволително равнище на контрол върху вредителите. Поради това контролът на Diabrotica от професионалните потребители следва да се осъществява чрез следните дейности или да се съпътства от тях:

                           а)

                           редуване на културите;

                           б)

                           използване на агенти за биологичен контрол;

                           в)

                           приспособяване на датата на засяване на царевицата, така че да се избегне съвпадение между периодите на покълване и на люпене на ларвите;

                           г)

                           почистване на селскостопанските машини, отстраняване на самораслите царевични растения и други хигиенни мерки.

                     Редуването на културите следва да се предпочита с оглед на неговата висока ефективност за контрола на Diabrotica и неговите екологични и агрономически ползи в дългосрочен план.

               4.

               Всички мерки, изложени в точка 3, следва да се придружават от мониторинг на присъствието на Diabrotica с цел определяне на необходимостта и подходящия график за въвеждане на защитни мерки. Държавите членки следва да гарантират извършването на ефективно наблюдение на популацията на Diabrotica при използване на съответните методи и инструменти. Следва да бъдат установени научно обосновани прагови стойности за популацията на Diabrotica на регионално равнище, тъй като те са ключов фактор при вземането на решения за прилагането на каквито и да било мерки за контрол.

               5.

               Държавите членки следва да гарантират, че в съответствие с член 14, параграф 2 от Директива 2009/128/ЕО професионалните потребители на продукти за растителна защита разполагат с информация и инструменти за наблюдение на Diabrotica.

               6.

               Държавите членки следва да гарантират, че чрез консултантските услуги по въпросите на интегрираното управление на вредителите, предвидени в член 14, параграф 2 от Директива 2009/128/ЕО, на всички професионални потребители на продукти за растителна защита се предоставят също така специфични съвети за контрола на Diabrotica. Държавите членки следва също така да създадат подходящи стимули, за да насърчат професионалните потребители да прилагат специфичните за определени култури или сектори насоки, посочени в точка 2.

               7.

               Държавите членки следва да гарантират, че всички професионални потребители на продукти за растителна защита имат достъп до обучение, отнасящо се до устойчивия контрол върху Diabrotica. Разпоредбите на настоящата препоръка следва да станат част от обучението, осигурявано от държавите членки в съответствие с член 5 от Директива 2009/128/ЕО.

               8.

               Държавите членки следва да насърчават научните изследвания и технологичното развитие на инструменти за устойчиво управление на Diabrotica.

      Съставено в Брюксел на 6 февруари 2014 година.

            За Комисията

         Tonio BORG

            Член на Комисията

      (1)  Решение 2003/766/ЕО на Комисията от 24 октомври 2003 г. относно някои спешни мерки за предотвратяване разпространението в Общността на Diabrotica virgifera Le Conte (ОВ L 275, 25.10.2003 г., стр. 49).

      (2)  Директива за изпълнение 2014/19/ЕС на Комисията от 6 февруари 2014 г. за изменение на приложение I към Директива 2000/29/ЕО на Съвета относно защитните мерки срещу въвеждането в Общността на вредители по растенията или растителните продукти и срещу тяхното разпространение в Общността. Вж. страница 30 от настоящия брой на Официален вестник.

      (3)  Решение за изпълнение 2014/62/ЕС на Комисията от 6 февруари 2014 г. за отмяна на Решение 2003/766/ЕО относно някои спешни мерки за предотвратяване разпространението в Общността на Diabrotica virgifera Le Conte. Вж. страница 45 от настоящия брой на Официален вестник.

      (4)  Директива 2000/29/ЕО на Съвета от 8 май 2000 г. относно защитните мерки срещу въвеждането в Общността на вредители по растенията или растителните продукти и срещу тяхното разпространение в Общността (ОВ L 169, 10.7.2000 г., стр. 1).

      (5)  Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за действие на Общността за постигане на устойчива употреба на пестициди (ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 71).

      (6)  Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. относно пускането на пазара на продукти за растителна защита и за отмяна на директиви 79/117/ЕИО и 91/414/ЕИО на Съвета (ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 1).