               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 509 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Франция за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относнопрограмата за стабилност на Франция за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Франция за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно
                  програмата за стабилност на Франция за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  3
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  4
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за 2017 г. за координация на икономическите политики. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Франция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март 2017 г.
                  7

               (2)Като държава членка, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Франция следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, която е отразена в препоръки 1—4 по-долу.

               (3)Докладът за Франция за 2017 г.
                  8
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Франция в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките от предходните години, както и напредъкът на Франция по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включва също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, резултатите от който също бяха публикувани на 22 февруари 2017 г.
                  9
                Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че във Франция са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. В частност, Франция се характеризира с ниска конкурентоспособност и голям и увеличаващ се държавен дълг в контекста на нисък ръст на производителността. Рискът от неблагоприятни последици за френската икономика и — предвид нейния мащаб — от отрицателен ефект върху икономическия и паричен съюз е особено съществен.

               (4)На 28 април 2017 г. Франция представи своята национална програма за реформи за 2017 г. и своята програма за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо ЕСИ фондовете,
                  10
                когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми по ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки за прилагането на тези правила
                  11
               .

               (6)Спрямо Франция понастоящем се прилагат корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството планира да коригира прекомерния дефицит до 2017 г. в съответствие с препоръката на Съвета от 10 март 2015 г. с номинален дефицит от 2,8 % от БВП. Номиналният дефицит се очаква да продължи да намалява до 1,3 % от БВП през 2020 г. Средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 0,4 % от БВП — се очаква да бъде постигната до 2019 г. Преизчисленото
                  12
                структурно салдо обаче се очаква да достигне -1,2 % от БВП през 2020 г. и следователно средносрочната цел няма да бъде постигната в рамките на програмния период. Според програмата за стабилност съотношението държавен дълг/БВП се очаква да спадне от 95,9 % от БВП през 2018 г. на 93,1 % от БВП през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. В същото време необходимите мерки в помощ на планираните цели за дефицита от 2018 г. нататък все още не са достатъчно конкретни.

               (7)На 10 март 2015 г. Съветът препоръча на Франция да сложи край на прекомерния дефицит до 2017 г. и да постигне дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 2,8 % от БВП, което съответства на подобрение на структурното салдо с 0,9 % от БВП през 2017 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. номиналният дефицит се очаква да достигне 3,0 % от БВП през 2017 г., над целта, препоръчана от Съвета. За 2018 г., при непроменена политика, се очаква номиналният дефицит да достигне 3,2 % от БВП, което е над заложената в Договора референтна стойност и сигнализира за рискове за трайното коригиране на прекомерния дефицит. Освен това препоръчаната фискална корекция не се очаква да бъде реализирана през периода, обхванат от процедурата при прекомерен дефицит, тъй като прилаганата от Франция стратегия за консолидиране разчита основно на подобряване на цикличните условия и поддържане на среда с ниски лихвени проценти, които са извън контрола на органите.

               (8)За 2018 г., ако в крайна сметка бъде постигната навременна и трайна корекция, за Франция ще се прилага превантивната част на Пакта за стабилност и растеж и преходното правило за дълга. В светлината на фискалното положение на Франция и по-специално нейното равнище на дълга, се очаква страната да се приспособи по-пълно към средносрочната си бюджетна цел за структурен дефицит от 0,4 % от БВП. Според общоприетата корекционна матрица съгласно Пакта за стабилност и растеж тази корекция означава изискване за номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи
                  13
               , който не превишава 1,2 % през 2018 г. Това съответства на годишна структурна корекция от 0,6 % от БВП. Ако политиката не бъде променена, съществува риск от значително отклонение от това изискване през 2018 г. Също така съществува риск Франция да не се съобрази с преходното правило за дълга през 2018 г., тъй като се предвижда структурното салдо да се влоши с 0,5 % от БВП, за разлика от минималната линейна структурна корекция от 0,4 % от БВП. Като цяло Съветът е на мнение, че Франция трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки, за да гарантира спазването на препоръката през 2017 г., и че от 2018 г. ще са необходими допълнителни мерки, за да се съобрази с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Все пак, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1466/97, в оценката на бюджетните планове и резултатите следва да бъде взет под внимание бюджетният баланс на държавата членка в контекста на условията на икономическия цикъл. Както се припомня в съобщението на Комисията, придружаващо тези специфични за всяка държава препоръки, в оценката на проекта за бюджетен план за 2018 г. и последващата оценка на бюджетните резултати за 2018 г. ще трябва надлежно да бъде взета предвид целта за постигане на фискална позиция, която да допринася за засилване на текущото възстановяване и да осигурява устойчивост на публичните финанси на Франция. В този контекст Комисията възнамерява да използва приложимата свобода на преценка в контекста на условията на икономическия цикъл в Франция.

               (9)Равнището на публичните разходи във Франция е едно от най-високите в ЕС. Съотношението на разходите се очаква да достигне 56,2 % от БВП през 2017 г., което е с 9,7 процентни пункта повече отколкото в ЕС. Франция е следвала стратегия за консолидация, основана на разходите, като е разчитала главно на намаляването на лихвените проценти и съкращаването на публичните инвестиции. Въпреки това малко вероятно е ниските лихвени проценти да се запазят в средносрочен план, а намаляването на продуктивните инвестиции би могло да навреди на бъдещия икономически потенциал. За разлика от това, при прегледите на разходите са идентифицирани редица възможности за подобряване на ефективността, които изобщо не са били използвани. При прегледите на разходите е установена само малка част (по-малко от 2 %) от общата сума на планираните икономии на разходи в размер на 50 милиарда евро за периода 2015—2017 г. Независимо от това, само част от тях са довели до предприемане на действителни мерки в бюджета за 2016 г., а мерките в Закона за бюджета за 2017 г. се основават на икономиите, вече установени в рамките на прегледа на разходите от 2015 г. Икономиите, произтичащи от прегледите на разходите, биха могли да нараснат значително чрез разширяване на областите на разходи, обхванати от прегледа, както и чрез прилагане на многогодишна стратегия, чрез която всички установени икономии да се превърнат в конкретни бюджетни мерки.

               (10)Високите социалноосигурителни вноски в съчетание с високото равнище на данъците върху дружествата могат да обезкуражат частните инвестиции и да възпрепятстват растежа на дружествата и новите назначения. Продължи изпълнението на мерки на политиката за намаляване на разходите за труд със стартирането през април 2016 г. на втората фаза на намаленията на социалноосигурителните вноски за сметка на работодателите, планирани в рамките на Пакта за отговорност и солидарност. Освен това през 2017 г. правителството увеличи данъчния кредит за конкурентоспособност и заетост (CICE) от 6 % на 7 %. Тези мерки за намаляване на данъчната тежест върху труда подобриха конкурентоспособността на Франция от 2013 г. насам, но натрупаните загуби от минали години все още не са възстановени. През 2015 г. при средната работна заплата Франция е била с най-високи социално-осигурителни вноски на работодателите в ЕС като дял от общите разходи за труд, заплащани от работодателя, въпреки че има тенденция към намаляване. Неотдавнашните оценки на тези мерки подчертаха тяхното положително въздействие върху заетостта и маржовете на печалба на дружествата, но има необходимост от по-задълбочени анализи, за да се оцени напълно тяхното въздействие върху заплатите, инвестициите, заетостта и печалбите на дружествата. Неотдавнашните оценки показват също, че консолидирането на всички схеми за намаляване на разходите за труд и трансформирането им в постоянни намаления на социалноосигурителните вноски биха оптимизирали въздействието им върху заетостта и инвестициите.

               (11)През 2016 г. действителната средна ставка на корпоративния данък е 38,4 %, което е най-високата ставка в ЕС, като другите данъци върху производството също са особено високи. За да промени тази тенденция, Франция обяви мерки за намаляване на законоустановената ставка на корпоративния подоходен данък на 28 % през 2020 г. В същото време данъчната тежест върху потреблението продължава да е по-лека отколкото в други държави — членки на ЕС. През 2014 г. Франция заема 27-мо място в ЕС по данъчни приходи от потребление като процент от общото данъчно облагане. Системата на ДДС се характеризира със средно ниво на стандартната ставка и ниски намалени данъчни ставки, които се прилагат към широка основа. Сложността на данъчната система е пречка пред добре функциониращата стопанска среда. Във Франция данъчната тежест е висока и се съчетава с редица данъчни облекчения, намалени данъчни ставки и множество данъчни схеми, които водят до увеличаване на разходите за привеждане в съответствие и до несигурност. Общите данъчни разходи са значителни във Франция — над 3 % от БВП. Административните разходи за събиране на данъците от данъчните органи също са високи, като превишават средното за ЕС равнище.

               (12)През 2016 г. безработицата намаля до 10,1 %. Безработицата е по-висока сред младите хора, лицата с ниска квалификация и тези, които не са родени в ЕС. Текущите реформи в управлението са от основно значение за съобразяване на възможностите за обучение с перспективите за заетост и икономическите нужди. Успоредно с това търсещите работа, по-слабо квалифицираните работници и служителите в МСП са изправени пред трайни затруднения при достъпа до обучения. Гарантирането на тяхното участие и адекватността на предоставяните обучения може да изискват засилване на съществуващите мерки и преразпределяне на ресурсите. Младите хора и сред тях тези с най-ниска квалификация все още срещат трудности при навлизането на пазара на труда. В този контекст мерките, предприети в подкрепа на стажовете, доведоха до положителни резултати до момента. Но предоставяното първоначално професионално образование и обучение, по-специално в училищата и в някои третични сектори, не е достатъчно свързано с възможностите за заетост. Освен това учениците с неравностоен социален произход по-често биват пренасочвани към първоначално професионално образование, което също така се характеризира с по-голям дял на преждевременно отпадналите ученици и с това допринася за високите образователни неравенства. Въздействието на социално-икономическия статус върху постиженията на учениците е най-високото в ОИСР.

               (13)През 2016 г. само 54,5 % от хората в трудоспособна възраст, родени извън ЕС, са били заети. Равнището на заетост сред жените (45,4 %) е било сред най-ниските в ЕС. Разликата в заетостта между лицата, родени извън ЕС, и лицата, родени във Франция, се е увеличила на 17,5 процентни пункта през 2016 г. (23,7 процентни пункта при жените). Слабите резултати на хората, родени извън ЕС, дърпа надолу общото равнище на заетост и представлява хронично ниско използване на работната ръка. Второто поколение имигранти се сблъскват със слаба заетост и по причини, които не са свързани с разликите във възрастта, образованието и квалификацията. Освен това различията в образователните резултати са устойчиви, като второто поколение имигранти наваксват изоставането едва отчасти. В отговор на това предизвикателство е необходима всеобхватна стратегия, включваща по-специално целенасочени мерки за повишаване на езиковите умения, обучение, квалифициране и обучение, професионални консултации и други целенасочени активни политики на пазара на труда. Ефективният достъп до услуги е от ключово значение за насърчаване на участието на пазара на труда и представлява действие срещу дискриминационните практики, засягащи наемането на лица, родени извън ЕС, и второ поколение имигранти.

               (14)От 2013 г. насам минималната работна заплата във Франция следва своите правила за индексиране. В контекста на ниска инфлация и бавен растеж на заплатите, нейният темп на растеж е по-слаб от референтните заплати. Въпреки че минималната работна заплата е висока в сравнение със средната работна заплата, разходите за труд при минималната работна заплата са били намалени чрез освобождаване от социални осигуровки. Увеличенията на минималната работна заплата водят до увеличения на заплатите за повечето категории работници и до риск, създаващ натиск за повишаване на трудовото възнаграждение. Въпреки че индексирането на минималната работна заплата е важно, за да се запази покупателната способност на работниците, сегашният механизъм за индексиране може да доведе до отлагане на необходимото общо адаптиране на заплатите. Освен това в настоящата ситуация на висока безработица съществува риск, че разходите за труд при минимална работна заплата затрудняват наемането на нискоквалифицирани работници. Групата от независими експерти ежегодно оценява минималната работна заплата във Франция и представя незадължителни становища относно нейното развитие. До момента тези становища относно конкретни увеличения винаги са били спазвани и играят важна роля за осъществяването на контрол върху такива конкретни увеличения.

               (15)Със закона от юли 2016 г. относно труда, социалния диалог и начините за професионално развитие, Франция въведе мерки, насочени към подобряване на способността на дружествата да се адаптират към икономическите цикли, както и към намаляване на сегментацията. Законът уточнява правилата за индивидуалните уволнения по икономически причини, разширява обхвата на повечето споразумения на ниво предприятие увеличава ефективността на колективното договаряне. Трайно високите равнища на безработица оказват натиск върху устойчивостта на системата за обезщетения при безработица. В това отношение през март 2017 г. социалните партньори постигнаха споразумение относно нова конвенция за обезщетения при безработица, която да бъде подкрепена от френското правителство, целящо намаляване на годишния дефицит с 1,2 милиарда евро.

               (16)Въпреки че Франция е подобрила своите общи регулаторни резултати, стопанската среда продължава да бъде на средно ниво в сравнение с големите конкуренти. По-специално, въпреки непрекъснатите усилия за опростяване, предприятията все още са изправени пред голяма регулаторна тежест и бързо променящо се законодателство. Това е една от основните пречки за частните инвестиции. С програмата за опростяване Франция е предприела стъпки за намаляване на бюрократичните процедури за предприятията, но значителен брой мерки, приети преди 2016 г., все още не са изпълнени. Едновременно с това праговите ефекти ще продължат да оказват влияние върху развитието на предприятията с последици за техните икономически и пазарни показатели. Нарасналите социални и данъчни задължения, приложими за предприятията с над определен брой работници, могат да ги обезсърчат да разширяват дейността си до размер, който би им позволил да изнасят и да правят иновации. Тези прагови ефекти могат на свой ред да влияят върху производителността, конкурентоспособността и интернационализацията на предприятията. Всъщност според емпирични доказателства праговете от 10 и 50 служители са особено скъпоструващи за работодателите, а френската икономика се характеризира с непропорционално нисък дял от дружества над тези прагове, което предполага връзка между тези два факта.

               (17)Конкуренцията в сферата на услугите се е подобрила в редица сектори, но някои икономически важни сектори, като например счетоводството, архитектурата, полагането на грижи по домовете, хотелиерството и ресторантьорството, таксиметровите услуги и отдаването под наем на автомобили, все още се характеризират с ниско равнище на конкуренция и/или регулаторни пречки. При тези услуги все още съществуват пречки, а именно прекомерни регулаторни изисквания, които обезсърчават навлизането на пазари или ограничават ефективната конкуренция. Намаляването на тези пречки може да даде възможност на съществуващите дружества или на нови такива да се възползват от новите технологични и цифрови постижения, да повишат своята конкурентоспособност и/или да навлязат на пазарите. Това ще доведе и до ползи за потребителите чрез по-ниски цени и по-високо качество на услугите. За тази цел, като част от пакета от мерки за преодоляване на пречките на пазарите на услуги
                  14
               , през януари 2017 г. Комисията започна процес на взаимна оценка, като прикани държавите — членки на ЕС, да извършат оценка на съответните пречки, които имат, за ограничаването на достъпа до някои професии.

               (18)Иновациите във Франция не съответстват на постиженията на европейските лидери в областта на иновациите. Запазва се високата степен на сложност и цялостната координация продължава да представлява предизвикателство. Несъответствието между размера на предоставената публична подкрепа и средните резултати на Франция в областта на иновациите повдига въпроси относно ефективността на публичните механизми за подкрепа. По-специално, сътрудничеството между публичните научноизследователски организации и предприятията не е оптимално и влияе отрицателно върху икономическите резултати на системата за иновации.

               (19)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Франция и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Тя извърши и оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Франция през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика във Франция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (20)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището
                  15
                му е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (21)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Франция да предприеме следните действия през 2017 и 2018 г.:

               1.Да гарантира спазване на препоръката на Съвета от 10 март 2015 г. съгласно процедурата при прекомерен дефицит. След това да продължи фискалната политика в съответствие с изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж, която се изразява в значителна структурна корекция за 2018 г. При предприемане на действия на политиката трябва да се обърне внимание на постигането на фискална позиция, която да допринася за засилване на текущото възстановяване и да осигурява устойчивост на публичните финанси на Франция. Да направи всеобхватен преглед на разходните позиции с цел да се повиши ефективността и това да доведе до икономии на разходите.

               2.Да консолидира мерките за намаляване на разходите за труд, за да се увеличи максимално тяхната ефективност по неутрален за бюджета начин и за да се засили тяхното въздействие върху заетостта и инвестициите. Да разшири данъчната основа и да предприеме по-нататъшни действия за изпълнение на планираното намаляване на законоустановената ставка на корпоративния подоходен данък.

               3.Да подобри достъпа до пазара на труда за търсещите работа, особено за нискоквалифицираните работници и хората с мигрантски произход, включително чрез преразглеждане на системата за професионално образование и обучение. Да гарантира, че промените в минималната работна заплата са съгласувани със създаването на работни места и конкурентоспособността.

               4.Да намали допълнително регулаторната тежест за предприятията, включително чрез осъществяване на програмата за опростяване. Да продължи да премахва пречките пред конкуренцията в сектора на услугите, включително услугите за предприятията и регулираните професии. Да опрости и подобри ефикасността на публичните схеми за подкрепа на иновациите.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 509 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  ОВ C92/01, 24.3.2017 г., стр. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 75 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без отчитане на еднократните и другите временни мерки, преизчислено от службите на Комисията с помощта на общоприетата методика.

                     (13)
                  Нетни разходи на държавното управление се състоят от общите държавни разходи с изключение на разходите за лихви, разходите по програми на Съюза, които изцяло се покриват от приходи от фондове на Съюза, и недискреционните промени в разходите за обезщетения при безработица. Държавните разходи за бруто образуване на основен капитал се изглаждат за период от 4 години. Дискреционните мерки по отношение на приходите или предвидено от закона увеличаване на приходите са взети под внимание. Еднократните мерки по отношение както на приходите, така и на разходите, се нетират.

                     (14)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (15)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


|

52010DC0131

Проект на препоръка на Комисията от […] година за упълномощаване на Комисията да започне преговори от името на Европейския съюз за подновяване на протокола към Споразумението за партньорство в областта на рибарството с Демократична република Сао Томе и Принсипи  /* COM/2010/0131 окончателен */

	[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |Брюксел, 7.4.2010COM(2010)131 окончателенПроект наПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТАот […] годиназа упълномощаване на Комисията да започне преговори от името на Европейския съюз за подновяване на протокола към Споразумението за партньорство в областта на рибарството с Демократична република Сао Томе и Принсипи(представена от Комисията)Проект наПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТАот […] годиназа упълномощаване на Комисията да започне преговори от името на Европейския съюз за подновяване на протокола към Споразумението за партньорство в областта на рибарството с Демократична република Сао Томе и ПринсипиОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМНа 23 юли 2007 година Европейският съюз и Демократична република Сао Томе и Принсипи сключиха споразумение за партньорство в областта на рибарството[1], чиито протокол, в сила от 1 юни 2006 година, определя възможностите за риболов и съответното финансово участие и е валиден до 31 май 2010 година.Комисията предлага договаряне върху нов протокол, който да отговаря по-добре на действителните възможности и нужди на флотата на държавите-членки, в съответствие със заключенията на Съвета от 2004 година по отношение на Споразуменията за партньорство в областта на рибарството. Парафирането на нов протокол преди изтичането на срока на действие на сегашния би позволило да се осигури непрекъснатост на риболовните дейности.В тази връзка се отправя покана към Съвета да приеме указанията за водене на преговори, съдържащи се в приложението към настоящата препоръка.ПРЕПОРЪКАВ контекста на гореспоменатото Комисията препоръчва:-  Съветът упълномощава Комисията да започне и да води преговори за подновяване на протокола в рамките на споразумението за партньорство в областта на рибарството с Демократична република Сао Томе и Принсипи,-  Комисията да бъде посочена като преговарящ по въпроса;-  Комисията да води преговорите в консултация със специален комитет, в съответствие с разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз;-  Съветът да одобри указанията за водене на преговори, съдържащи се в приложението към настоящата препоръка.ПРИЛОЖЕНИЕУказания за водене на преговори-  Целта на преговорите е подновяване на протокола в рамките на Споразумението за партньорство в областта на рибарството между Европейския съюз и Демократична република Сао Томе и Принсипи, изхождайки от заключенията на Съвета от 15 юли 2004 година, основани на съобщение на Комисията от 23 декември 2002 година.-  С оглед осигуряване и укрепване на отговорно и устойчиво рибарство чрез въпросния нов протокол, по време на преговорите Комисията ще се ръководи от следните цели:-  Осигуряване на достъп до изключителната икономическа зона (ИИЗ) на Демократична република Сао Томе и Принсипи и на необходимите разрешителни за съдовете на европейската флота с цел риболов на риба тон в посочената ИИЗ;-  Вземане под внимание на най-добрите и актуални научни становища;-  Осигуряване достъп до рибния ресурс на основата на параметри, определени в сегашния протокол и наблюдаваното им през последните години изменение в частност по отношение на разрешените за улов количества, броя на наличните разрешителни за улов и др.;-  укрепване на диалога по отрасловата политика с цел насърчаване воденето на отговорна политика в областта на рибарството, при спазване на целите за развитие на страната, в частност що се отнася до контрола и надзора на риболовните дейности, управлението на рибните ресурси и подобряването на санитарните условия за морските продукти.[1] Регламент (ЕО) № 894/2007 от 23 юли 2007 г., ОВ L 205, 7.8.2007 г., стр. 35


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 526 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Швеция за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Швеция за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 9, параграф 2 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси
                  2
               , и по-специално член 6, параграф 1 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
                  3

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,
                  4

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  5
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. Въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на 16 ноември 2016 г. Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  6
               , в който беше посочено, че Швеция ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (2)Докладът за Швеция
                  7
                за 2017 г. беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него бе оценен напредъкът на Швеция в изпълнението на специфичната за държавата препоръка, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., последващите действия във връзка с препоръките, приети през предходните години, и напредъкът на Швеция по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“. Докладът включваше също така задълбочения преглед по член 5 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, чиито резултатите също бяха публикувани на 22 февруари 2017 г
                  8
               . Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси. По-конкретно, продължаващият ръст на цените на жилищата от вече надценените равнища, съчетан с продължаващото нарастване на дълга на домакинствата, създава рискове от неуправляема корекция. Въпреки че банките изглеждат добре капитализирани, една неуправляема корекция би могла да се отрази и върху финансовия сектор, тъй като банките са все по-изложени на ипотечните кредити на домакинствата. В този случай би могло да има последици за съседните страни, тъй като шведските банкови групи са от системно значение в скандинавско-балтийския регион. Шведските органи добре осъзнават растящите рискове и през последните години бяха взети мерки за ограничаване на растежа на ипотечните дългове и за увеличаване на жилищното строителство. Мерките на политиките, прилагани до момента, обаче не са достатъчни за справяне с прегряването на жилищния сектор. Като цяло продължават пропуските в политиката, свързани с данъчното облагане на жилищата, макропруденциалната рамка, както и за справяне с ограниченията, водещи до недостатъчен капацитет за ново предлагане на жилища, и с пречките за ефективното използване на съществуващия жилищен фонд.

               (3)На 28 април 2017 г. Швеция представи своята национална програма за реформи за 2017 г. и своята програма за конвергенция за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (4)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид във връзка с програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове), обхващащи периода 2014 — 2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо ЕСИ фондовете
                  9
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми по ЕСИ фондовете. Комисията предостави допълнителни насоки по отношение на прилагането на тези правила
                  10
               .

               (5)Спрямо Швеция понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за конвергенция за 2017 г. правителството планира да постигне излишък от 0,3 % от БВП през 2017 г. и да продължи да спазва средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — през целия период на програмата. Според програмата за конвергенция съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее до 39,5 % през 2017 г. и да продължи да спада до 31,4 % през 2020 г. Стабилният икономически растеж и солидните публични финанси са основните движещи сили за намаляването на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,4 % от БВП през 2017 г. и излишък от 0,8 % през 2018 г., с което се надвишава средносрочната бюджетна цел. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г., Съветът е на мнение, че се очаква Швеция се очаква да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2017 г. и 2018 г.

               (6)С високи поначало равнища, дългът на домакинствата продължава да се увеличава. Дългът на домакинствата нарасна с 7,1 % през 2016 г., достигайки близо 86 % от БВП и около 180 % от разполагаемия доход, главно поради по-големия обем ипотечни заеми, свързани с продължаващото нарастване на цените на жилищата. Разпределението на равнищата на дълга стана все по-неравномерно, като кредитите на немалка част от новите сключили ипотечен заем домакинства (16,4 % през 2016 г.) достигат почти 600 % от разполагаемия им доход. Правителството предприе някои подходящи макропруденциални мерки — включително въвеждането на ново изискване за амортизация на ипотеките през 2016 г. — но все още не е ясно дали те ще имат достатъчно въздействие в средносрочен план. През февруари 2017 г. правителството започна законодателен процес за засилване на законовите правомощия на макропруденциалния орган, за да се гарантира, че в бъдеще органът може да въведе навреме потенциални макропруденциални мерки и да използва широк набор от инструменти. Законодателните изменения се очаква да влязат в сила до февруари 2018 г. Адаптирането на данъчните стимули, например чрез постепенно ограничаване на данъчното приспадане на лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост, ще помогне за овладяване ръста на задлъжнялост на домакинствата, но правителството не постигне никакъв напредък по този въпрос.

               (7)Швеция отбеляза бърз и траен растеж на цените на жилищата от средата на 90-те години на миналия век. Цените на жилищата продължиха да нарастват бързо и трайно, особено в големите градски райони. Сред основните фактори за това са щедрото данъчно третиране по отношение на притежаването на жилище и на ипотечните дългове, гъвкавите кредитни условия, съчетани с относително ниска амортизация на ипотечните кредити и постоянният недостиг на предлагане на жилища. Този недостиг е свързан със структурната неефективност на жилищния пазар. Жилищното строителство продължава да нараства, но остава доста под потребностите от нови жилища. В правителствения план за пазара на жилища от 22 точки се разглеждат някои от основните фактори за недостига на жилища, включително мерки за увеличаване на наличните терени за застрояване, намаляване на разходите за строителство и съкращаване на сроковете по процеса на планиране. При все това не се обръща достатъчно внимание на някои други структурни неефективности, включително слабата конкуренция в строителния сектор. Недостигът на жилища е допълнително изострен от пречките, възпрепятстващи ефективното използване на съществуващия жилищен фонд. Строго регулираният пазар на жилищни наеми в Швеция създава ефект на зависимост и на включване/изключване от пазара („insider/outsider“), но не бяха предприети значителни действия на политиката, за да се въведе по-голяма гъвкавост в определянето на наемите. На пазара на жилища, притежавани от собствениците си, относително високите данъци върху капиталовите печалби намаляват мобилността на притежателите на жилища. Бе въведена временна реформа на правилата за отсрочване на данъците върху капиталовите печалби при прехвърляне на собствеността, но това вероятно ще има ограничен ефект. Липсата на налични и достъпни жилища може и да ограничи мобилността на пазара на труда и ефективната интеграция на мигрантите на пазара на труда и да допринесе за неравенството между поколенията.

               (8)През 2016 г. Швеция имаше едно от най-високите равнища на заетост в ЕС (81,2 %), а отбеляза едно от най-ниските равнища на дълготрайна безработица. Продължават обаче да съществуват предизвикателства, като например интегрирането на нискоквалифицираните хора и мигрантите от държави извън ЕС на пазара на труда и значителното намаляване на неравнопоставеността между половете в областта на заетостта за жените, родени извън ЕС. Швеция положи значителни усилия за приемане на лицата, търсещи убежище, и за интеграция на бежанците и други имигранти. Изглежда е възможно да се осъществят допълнителни подобрения, тъй като през 2016 г. само една трета от участниците в програмата за въвеждане са работели или са учели 90 дни след завършване на програмата, а и все още липсват всеобхватен подход и управление на съответното признаване на квалификации.

               (9)Основните умения на 15-годишните са се подобрили след години на влошаване на резултатите, според проучването на ОИСР PISA за 2015 г. Делът на изоставащите ученици обаче все още е около средната стойност за ЕС и различията в резултатите, свързани със социално-икономическия произход на студентите, се увеличиха. Започнатите от правителството мерки с цел подобряване на учебните резултати и равнопоставеността, както и инициативите, насочени към интеграцията на новопристигнали ученици мигранти в училищната система, се нуждаят от внимателно наблюдение.

               (10)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция и го публикува в доклада за страната от 2017 г. Тя също оцени програмата за конвергенция и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Швеция през предходните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (11)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция и становището му
                  11
                е, че се очаква Швеция да спази Пакта за стабилност и растеж.

               (12)С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 са отразени в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Да отстрани рисковете, свързани с дълга на домакинствата, по-специално чрез постепенно намаляване на данъчното приспадане на лихвите по ипотеките или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост, като ограничава отпускането на заеми при прекомерни равнища на съотношението между дълг и доходи. Да насърчава инвестициите в жилища и да подобри ефикасността на жилищния пазар, включително чрез въвеждане на по-голяма гъвкавост в определянето на наемите и чрез преразглеждане на данъците върху капиталовите печалби.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

                     (3)
                  COM(2017) xxx.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM (2016) 725 final.

                     (6)
                  COM (2016) 728 final.

                     (7)
                  Работен документ на службите на Комисията SWD (2017) 92 final.

                     (8)
                  COM (2017) 90 final.

                     (9)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (10)

                        COM (2014) 494 final.

                     (11)
                  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 263 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Латвия за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Латвия за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Латвия за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Латвия за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики, като въпросната стратегия ще се съсредоточи върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки в сферата на заетостта, като заедно те представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно Националната програма за реформи на Латвия за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Латвия за 2014 г.

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  5
               , в който Латвия не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на отговорната фискална консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Латвия
                  6
               . В него бе оценен напредъкът в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

               (7)На 17 април 2015 г. Латвия представи своята Национална програма за реформи за 2015 г. и програмата си за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)Понастоящем спрямо Латвия се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж и по отношение на нея се прилага клаузата за реформа на пенсионната система, потвърдена от Евростат. В своята програма за стабилност Латвия е поискала да се отклони временно от изисквания курс на корекции, насочени към постигане на средносрочната цел, тъй като продължава да провежда голяма структурна реформа в сектора на здравеопазването. Бюджетните разходи за здравната реформа възлизат на 0,2% от БВП през 2016 г. Очаква се до 2023 г. реформата да доведе до увеличаване на заетостта с 0,6%, а на равнището на БВП — с 2,2%. Положителното въздействие върху растежа и дългосрочната устойчивост на публичните финанси се оценяват като реалистични. Независимо от това, според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., прогнозният структурен дефицит от 2,2% от БВП през 2016 г. надхвърля подходящия резерв за постигането на установената с Договора референтна стойност от 3% от БВП, която трябва да се съблюдава, за да може да се прилага клаузата за структурни реформи. Поради това, и като признава, че провежданата здравна реформа е оправдана, Съветът смята, че Латвия не отговаря на изискванията, за да се възползва от поисканото временно отклонение през 2016 г.

               (9)В програмата за стабилност за 2015 г. правителството планира цялостно стабилен номинален дефицит от 1,4% от БВП през 2016 г. и 1,3% през 2017 г., покачващ се до 1,7% през 2018 г. За да постигне тези цели, правителството възнамерява да достигне структурен дефицит от 1,8% от БВП през 2016 г. и 1,4% от БВП от 2017 г. нататък. Линията на поведение, заложена в програмата за стабилност, включва отклонение, основаващо се на клаузата за структурни реформи, от която Латвия изглежда не следва да може да се възползва, а планираните допълнителни разходи за отбрана за периода 2016—2019 г. са класифицирани като еднократни операции. Според програмата за стабилност съотношението на държавния дълг спрямо БВП се очаква да намалее от 37% от БВП през 2015 г. на 34% от БВП през 2018 г., с известни годишни колебания през този период поради натрупването на ликвидни активи за целите на управлението на дълга. Макроикономическият сценарий, на който се основават тези бюджетни прогнози, е реалистичен. Мерките за 2015 г. се изпълняват до голяма степен в съответствие със заложеното в бюджета. При все това обаче, мерките в подкрепа на целите за планирания дефицит от 2016 г. нататък не са посочени достатъчно конкретно. Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Латвия спазва изискването през 2015 г., вземайки под внимание прилагането на клаузата за пенсионната реформа. За 2016 г. има опасност от значително отклонение. Изисква се структурното салдо да се подобри с 0,3% от БВП, като се има предвид допуснатото отклонение за пенсионната реформа. Според прогнозата на Комисията структурното салдо ще се увеличи с 0,3% от БВП, което е свързано и с факта, че разходите за отбрана не могат да бъдат класифицирани като еднократни мерки. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че има опасност Латвия да не постигне съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (10)Създава се независима национална агенция за акредитация и по отношение на висшето образование в Латвия се разработва нов модел на финансиране, насочен към постигането на високо качество. Въпреки че в съответствие с рамката за интелигентна специализация е постигнат известен напредък в реформирането на системата за научни изследвания и иновации, тази система е фрагментирана и получава недостатъчно публично финансиране, което води до слаби резултати в научната сфера. През 2013 г. Латвия е инвестирала само около 0,6% от БВП в научноизследователска и развойна дейност (НИРД), като това е третото най-ниско равнище в ЕС. Интензитетът на публичната НИРД е достигнал едва 0,43 % от БВП през 2013 г. Липсата на иновации и частни инвестиции в секторите с по-висока добавена стойност и силен интензитет на познанията пречи на конкурентоспособността.

               (11)Независимо от постигнатия напредък в борбата с безработицата, предвид намаляването на работната ръка са необходими по-нататъшни действия за предотвратяване на младежката безработица и дългосрочните отрицателни последици от нея. Латвия е отбелязала известен напредък в реформирането на професионалното образование и обучение, включително по отношение на чиракуването; то обаче продължава да не се ползва с особена популярност, поради ограниченото участие на МСП.

               (12)Въпреки значителния обем свършена работа по анализиране и планиране, реформите в областта на социалното подпомагане не са напреднали и не са подкрепени с достатъчно бюджетно планиране. Слабото покритие на плащанията за безработица и социално подпомагане и липсата на адекватност на техния размер възпрепятстват осъществяването на ефективни действия за намаляване на бедността, социалното изключване и високата степен на неравенство. При тези условия социалните разходи не оказват особено въздействие за намаляване на бедността. През 2014 г. около 32,7 % от населението на Латвия е било изложено на риск от бедност или социално изключване, а неравенството в доходите продължава да е сред най-високите в ЕС. Финансирането и обхватът на активните политики на пазара на труда продължават да са ниски в сравнение с други държави от ЕС. Високата данъчна тежест за лицата с ниски доходи продължава да бъде възпиращ фактор за официална заетост и намалява търсенето на нискоквалифицирани работници; същевременно облагането, свързано с околната среда, и облагането на недвижимите имоти разполагат със значителен неизползван потенциал. Слабото публично финансиране за здравеопазването, високото равнище на преките плащания от страна на пациентите, недостатъчният акцент върху стимулите за постигане на добри резултати и ефективността, както и липсата на координация на грижите водят до ограничен достъп до здравеопазване за голяма част от населението. Има значителни възможности за повишаване на икономическата ефективност и качеството на системата и за обвързване на финансирането на болниците с постигнатите резултати.

               (13)Латвия е постигнала значителен напредък в реформирането на съдебната система. Въпреки това процентът на решените граждански и търговски дела продължава да е нисък, което създава допълнителна тежест за бизнеса; от друга страна, Съдебният съвет и председателите на съдилищата следва да започнат да играят по-голяма роля в провеждането на съдебните реформи. Борбата срещу отклоняването от данъчно облагане и събирането на данъци не са на достатъчно добро равнище, а нивото на избягване на данъци се запазва високо. Законът за несъстоятелността беше приет, но все още има трудности с въвеждането на подходяща политика в сферата на несъстоятелността и на ефективна система за надзор върху синдиците. Предприемането на по-строги мерки срещу конфликтите на интереси и корупцията, особено в уязвими сектори като възлагането на обществени поръчки, строителството и здравеопазването, би спомогнало за бизнес климата и качеството на публичните услуги. Не е отбелязан напредък по предложенията на Съвета по конкуренция за изменение на Закона за защита на конкуренцията, с които се цели да му се предостави по-голяма институционална и финансова независимост с цел предприемане на ефективни действия срещу публичните органи. Законът за публичната администрация не беше приет от парламента. Включването на местната администрация в приложното му поле ще бъде особено важно.

               (14)В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Латвия и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така програмата за стабилност и Националната програма за реформи, както и последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Латвия през предишните години. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Латвия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз, което да се осъществи чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1— 4 по-долу.

               (15)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Латвия, като становището
                  7
                му е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Латвия да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.Да гарантира, че отклонението от средносрочната цел през 2015 г. и 2016 г. е ограничено до допуснатото отклонение, свързано с цялостната пенсионна реформа.

               2.Да подобри професионалното образование и обучение, да ускори реформата на учебните програми и да увеличи предлагането на възможности за чиракуване. Да гарантира, че новият модел за финансиране на системата за висше образование възнаграждава качеството. Да осигури по-добра целенасоченост на финансирането за научни изследвания и да стимулира частните инвестиции в иновации въз основа на рамката за интелигентна специализация.

               3.Да предприеме конкретни действия за реформиране на социалното подпомагане, като гарантира задоволителни обезщетения, и да вземе мерки за повишаване на пригодността за заетост. Да намали високата данъчна тежест за лицата с ниски доходи като пренасочи данъчното бреме към други източници, които оказват по-малко отрицателно въздействие върху растежа. Да предприеме действия за подобряване на достъпа до системата на здравеопазването и за повишаване на нейната икономическа ефективност и качеството ѝ, както и да обвърже механизмите за финансиране на болниците с постиганите от тях резултати.

               4.Да повиши ефикасността на съдебната система чрез повишаване на отчетността на всички участници (включително синдиците в производства по несъстоятелност), чрез осигуряване на подходящи средства за борба с отклоняването от данъчно облагане и чрез укрепване на ролята на Съдебния съвет. Да подобри законодателството относно предоставянето на публични услуги с цел да се укрепи режимът за конфликтите на интереси и възнагражденията да се обвържат с възложените отговорности.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 263.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 33 final.

                     (7)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 257 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно Националната програма за реформи на Естония за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Естония за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно Националната програма за реформи на Естония за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Естония за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г., въз основа на предложенията на Комисията, Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки в сферата на заетостта. Взети заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно Националната програма за реформи на Естония за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Естония за 2014 г. На 28 ноември 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕС) № 473/2013
                  4
                Комисията представи становището си по проекта на бюджетен план на Естония за 2015 г.
                  5

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  6
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение
                  7
               , в който Естония не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на отговорната фискална консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за Естония
                  8
               . В него бе оценен напредъкът на Естония в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

               (7)Естония не представи Национална програма за реформи в установения срок.

               (8)Спрямо Естония понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Новото правителство не представи програма за стабилност в установения срок. Според прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., номиналният излишък, регистриран през 2014 г., се очаква да се превърне в дефицит от 0,2 % от БВП през 2015 г. и 0,1 % от БВП през 2016 г. Според прогнозата съотношението на държавния дълг спрямо БВП постепенно ще намалее от 10,6% от БВП през 2014 г. до по-малко от 10 % от БВП през 2016 г. Като се има предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., съществува риск от известно отклонение от средносрочната цел през 2015 г., тъй като се предвижда, че структурното салдо ще се отклони от средносрочната цел с 0,4% от БВП. Отклонението би трябвало да се задълбочи през 2016 г., когато се изисква подобрение от 0,4% от БВП, но се предвижда влошаване на структурното салдо с 0,3% от БВП. По тази причина през 2015 г. и 2016 г. ще са необходими допълнителни мерки. Въз основа на оценката си и предвид прогнозата на Комисията, направена през пролетта на 2015 г., Съветът смята, че има опасност Естония да не постигне съответствие с разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж.

               (9)През третото тримесечие на 2014 г. равнището на заетостта в Естония достигна 74,5% от населението в трудоспособна възраст, а равнището на безработицата спадна на 7,6%, което е най-ниското ниво от 2009 г. насам. Делът на дългосрочно безработните е много под средното за ЕС равнище. Въпреки това, намаляването на работната сила, съчетано с ниска производителност на труда, се превръща в предизвикателство в средносрочен и дългосрочен план. Изпълнението на амбициозната реформа относно работоспособността започна едва наскоро. Въпреки приемането на редица мерки във връзка с данъчното облагане, с които се цели увеличаване на участието на пазара на труда, те не са насочени специално към хората с ниски доходи. Разликата в заплащането на жените и мъжете е една от най-големите в ЕС. Липсата на детски заведения затруднява завръщането на пазара на труда на младите родители, особено майките. Делът на учащите, чиракуващи на работното място, е също нисък. Има недостиг на дипломирани кадри в областта на технологиите и науките. Качеството на услугите, предоставяни от службите по труда и социалните служби на местно равнище, е променливо.

               (10)В началото на 2014 г. естонското правителство прие стратегия за учене през целия живот, а през март 2015 г. бяха представени програми за нейното изпълнение. Провежда се реформа на учебните програми в системата на професионалното образование и обучение и участието в ученето през целия живот се е увеличило. В началото на 2015 г. парламентът прие Закон за образованието за възрастни и Закон за професиите. Повишаването на привлекателността на професионалното образование и обучение и чиракуването остават като предизвикателство. Системите за научни изследвания и иновации и сътрудничеството между бизнеса и заведенията за висше образование и научноизследователските институции са се подобрили. Въпреки това по всичко изглежда, че липсва координация по отношение на публичното подпомагане за научноизследователската дейност и иновациите по линия на стратегията за научни изследвания, развитие и иновации и по стратегията за растеж в сферата на предприемачеството, и това подпомагане следва да се съсредоточи повече върху ограничен брой области за интелигентна специализация. Системата за висше образование, особено в областта на науката и технологиите, все още се нуждае от по-добро адаптиране спрямо нуждите на бизнеса и научноизследователските институции. Инвестирането в интелектуална собственост е слабо и малко дружества си сътрудничат с научноизследователски институции.

               (11)В контекста на европейския семестър Комисията изготви подробен анализ на икономическата политика на Естония и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя оцени също така последващите действия, предприети във връзка с препоръките, отправени към Естония предишните години. Комисията взе под внимание не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от укрепване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1— 3 по-долу.

               (12)Предвид тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Естония и неговото становище
                  9
                е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (13)В контекста на европейския семестър Комисията изготви също така анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото. Естония следва да гарантира също и цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

               ПРЕПОРЪЧВА на Естония да предприеме следните действия през 2015 и 2016 г.:

               1.Да избягва отклоняването от средносрочната бюджетна през 2015 г. и 2016 г.

               1.Да подобри участието на пазара на труда, включително чрез осъществяване на реформата относно работоспособността. Да създаде по-добри стимули за работа посредством мерки, насочени към лицата с ниски трудови доходи. Да предприеме действия за намаляване на разликата в заплащането на жените и мъжете. Да осигури висококачествени социални услуги и услуги за грижи за децата на местно равнище.

               2.Да повиши участието в професионалното образование и обучение и практическата им насоченост спрямо нуждите на пазара на труда, по-специално чрез подобряване на възможностите за чиракуване. Да съсредоточи публичното подпомагане за научноизследователска дейност и иновации върху ограничен брой области за интелигентна специализация.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 257.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11.

                     (5)
                  C(2014) 8802 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 26 final.

                     (9)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 22.5.2017
            COM(2017) 517 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Малта за 2017 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2017 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Малта за 2017 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2017 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 16 ноември 2016 г. Комисията прие годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2017 г. Приоритетите на годишния обзор на растежа бяха одобрени от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. На 16 ноември 2016 г., въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011, Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  5
               , в който не посочи Малта като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. В същия ден Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната. Тази препоръка беше одобрена от Европейския съвет на 9—10 март 2017 г. и приета от Съвета на 21 март
                  6

               (2)Като държава, чиято парична единица е еврото, и с оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките в икономическия и паричен съюз, Малта следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на препоръката за еврозоната, което е отразено в препоръка 2 по-долу.

               (3)Докладът за Малта за 2017 г.
                  7
                беше публикуван на 22 февруари 2017 г. В него беше оценен напредъкът на Малта в изпълнението на специфичните за страната препоръки, приети от Съвета на 12 юли 2016 г., и последващите действия във връзка с препоръките от предходните години, и напредъкът на Малта по отношение на националните ѝ цели по стратегията „Европа 2020“
                  8
               .

               (4)На 18 април 2017 г. Малта представи своята Национална програма за реформи за 2017 г. и на 2 май 2017 г. — своята програма за стабилност за 2017 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (5)Съответните специфични за всяка държава препоръки бяха взети предвид в програмите на държавите членки за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) за периода 2014—2020 г. Както е предвидено в законодателството, уреждащо европейските структурни и инвестиционни фондове
                  9
               , когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните специфични за всяка държава препоръки, Комисията може да поиска от дадена държава членка да преразгледа и измени съответните си програми в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове. Комисията предостави допълнителни насоки по отношение на прилагането на тези правила
                  10
               .

               (6)Спрямо Малта понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност за 2017 г. правителството планира да поддържа излишък в номиналното изражение за периода 2017 — 2020 г. Средносрочната бюджетна цел за балансирана бюджетна позиция по отношение на БВП продължава да се спазва с положителен марж през целия период на програмата. Според програмата за стабилност съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да остане под референтната стойност от 60 % от БВП и постепенно да намалее от 58,3 % от БВП през 2016 г. до 47,6 % през 2020 г. Макроикономическият сценарий в основата на тези бюджетни прогнози е реалистичен за 2017 г. и предпазлив за 2018 — 2020 г. Същевременно, налице са възможни рискове за изпълнението, свързани с изпълнението на бюджета.

               (7)На 12 юли 2016 г. Съветът препоръча на Малта да извърши за 2017 г. годишна фискална корекция от 0,6 % от БВП за постигане на средносрочната бюджетна цел. Данните за резултата сочат, че Малта вече е достигнала средносрочната си бюджетна цел през 2016 г. Съгласно прогнозата на Комисията от пролетта на 2017 г. структурното салдо се очаква да отчете покачване на излишъка от 0,4 % от БВП през 2017 г. на 0,7 % от БВП през 2018 г., като остане над средносрочната бюджетна цел. Като цяло Съветът е на мнение, че се предвижда Малта да спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж през 2017 и 2018 г.

               (8)Независимо от факта, че средносрочната цел е постигната три години преди крайния срок, разходите се увеличават по-бързо от потенциалния ръст на производството. Ако се запази, това положение ще представлява предизвикателство пред устойчивостта на публичните финанси, особено в случай на непредвидени резки колебания на приходите. Органите, които извършват прегледи на разходите, в някои области на публичните разходи, които са от особено значение от гледна точка на устойчивостта — здравеопазване, образование, обучение и социална сигурност. Навременното и ефективно прилагане на свързаните с това препоръки ще определи ефективността им при постигането на тяхната цел. Освен това, публичните финанси на Малта все още са изправени пред рискове за устойчивостта в дългосрочен план поради очакваните разходи, свързани със застаряването на населението, като здравеопазване, дългосрочни грижи и пенсии. Рязкото увеличение на очакваните разходи, свързани със застаряването на населението, се дължи главно на разходите за пенсии, които се очаква да нараснат с 3,2 процентни пункта от БВП до 2060 г. съгласно доклада за застаряването на населението от 2015 г. Някои от наскоро въведените мерки вероятно ще генерират икономии. Тези икономии обаче вероятно няма да бъдат достатъчни, за да компенсират растящата необходимост от разходи и да подобрят чувствително дългосрочната устойчивост. Възможно е да са необходими допълнителни мерки.

               (9)Малта предложи няколко мерки за справяне с двойното предизвикателство — постигане на устойчивост и гарантиране на адекватни пенсионни доходи — породено от пенсионната система. Очаква се мерките, въведени в бюджета за 2017 г., да доведат до умерено понижаване на риска от бедност за възрастните хора и до известно подобряване на нетния коефициент на заместване на минималната гарантирана пенсия. Като цяло, показателите за адекватността на пенсиите все още сочат значителни възможности за подобрение, включително относно намаляването на голямата неравнопоставеност на половете по отношение на пенсиите.

               (10)Претоварената пътна инфраструктура се превърна в пречка за предприятията — техните външни (икономически и екологични) разходи се оценяват на 274 милиона евро годишно и се очаква да се увеличат. Освен това емисиите на парникови газове от трафика продължават да се увеличават и има вероятност Малта да не успее да постигне своите цели за намаляване на емисиите до 2020 г. Малта прие амбициозна Национална транспортна стратегия за периода до 2050 г. и оперативен генерален план за транспорта до 2025 г. Те включват широк набор от мерки за рационализиране на използването на частни автомобили, насърчаване на алтернативни решения за мобилност и повишаване на ефективността на използването на мултимодални и колективни транспортни системи. Очаква се тези мерки да доведат до значителни подобрения, но при все това предвижданията сочат нарастване на претоварването и едва незначително намаляване на емисиите на парникови газове от транспорта до 2030 г.

               (11)Финансовата система се характеризира с наличието на значителен брой чуждестранни институции, привлечени наред с други фактори, от благоприятната данъчна среда. Малта е единствената държава — членка на ЕС, която използване системата на цялостно приспадане при корпоративното данъчно облагане и предлага схема за подлежащ на възстановяване данъчен кредит. Тя има широка мрежа от спогодби за избягване на двойното данъчно облагане и предлага привлекателен статус на физическите лица за постоянно местопребиваване за данъчни цели. Осъществяването на надзор върху предприятията с международна дейност обаче е предизвикателство. Финансовият сектор осъществява по-голямата част от своите дейности извън Малта. Способността на относително малък надзорен орган да наблюдава голяма система, по-специално в застрахователния сектор, но също така и в банковото дело, е подложена на натиск. Малтийският орган за финансови услуги, след консултация с ЕЦБ, наскоро поиска отнемане на банковия лиценз на малък доставчик на банкови услуги чрез интернет, който набира депозити и извън Малта.

               (12)Въпреки постигнатия напредък все още са необходими по-нататъшни подобрения в ефективността на съдебната система. Въпреки новите мерки за предоставяне на втори шанс и обявяване в несъстоятелност, предложени от правителството, дългите процедури по обявяване в несъстоятелност и опрощаване на задължения влошават качеството на бизнес средата в Малта. Освен това рамката на погасяване на дълг не предвижда ограничение във времето, като по този начин не предоставя правна сигурност. За справяне с недостатъците беше внесен и понастоящем се разглежда от националния парламент проект за изменение на Закона за дружествата, с който се въвеждат значителни промени в правната уредба относно несъстоятелността, като например възможността за медиация. Въздействието на тези промени в техния окончателен обхват и формулировка все още не е анализирано.

               (13)Възниква недостиг на работна ръка за целия диапазон от умения и приспособяването на предлагането на умения към нуждите на пазара на труда все още е непълно. Значителен дял от работната сила на Малта все още е с ниска квалификация. Образователното ниво се увеличава, докато процентът на преждевременно напускане на училище остава висок и овладяването на основни умения от младите хора е все още слабо. Достъпът до и участието в обучение през целия живот — с участието на работодателите — включително за ниско квалифицираните лица бележи подобрение, но като се има предвид мащабът на предизвикателството, усилията трябва да продължат. Значителните инвестиции в системата на образованието и обучението се очаква да дадат резултати, особено ако мерките бъдат запазени и подобрени в бъдеще, по-специално чрез създадения неотдавна Национален съвет за уменията. Нивата на заетост се подобряват устойчиво и коефициентът на безработица спадна под 5 %. Въпреки това, участието на пазара на труда продължава да бъде сред най-ниските в ЕС, по-специално за по-възрастните и нискоквалифицираните жени, което показва, че остават рисковете за социално изключване за лицата, които не са подготвени да се адаптират към бързо променящата се икономика. Поради това провежданата понастоящем инвестиционна политика трябва да бъде поддържана и нейното по-нататъшно развитието следва да се наблюдава отблизо.

               (14)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Малта и го публикува в доклада за държавата за 2017 г. Освен това Комисията направи оценка на програмата за стабилност и на националната програма за реформи и на последващите мерки, свързани с препоръките, отправени към Малта през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Малта, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки.

               (15)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност и становището му
                  11
                е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

               ПРЕПОРЪЧВА на Малта да предприеме следните действия през 2017 г. и 2018 г.:

               1.Да разшири обхвата на текущите прегледи на разходите, за да бъде включен по-широкият публичен сектор и да бъде въведен модел на публични разходи, основан на изпълнението.

               2.Да гарантира ефективен надзор на предприятията с международна дейност от страна на финансовите институции, лицензирани в Малта в сътрудничество с надзорните органи на приемащата държава в държавите, където развиват дейност.

               Съставено в Брюксел на […….] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 517 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 и P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM (2016) 725 final.

                     (5)
                  COM (2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01

                     (7)
                  SWD (2017) 83 final.

                     (8)
                  COM (2017) 90 final.

                     (9)
                  Член 23 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

                     (10)

                        COM (2014) 494 final.

                     (11)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 13.5.2015
            COM(2015) 264 final
            Препоръка за
            ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА
            относно националната програма за реформи на Литва за 2015 г.и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2015 г.

               Препоръка за

               ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

               относно националната програма за реформи на Литва за 2015 г.

                  и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2015 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики
                  1
               , и по-специално член 5, параграф 2 от него,

               като взе предвид препоръката на Европейската комисия
                  2
               ,

               Като взе предвид резолюциите на Европейския парламент
                  3
               ,

               като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

               като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

               като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

               като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

               като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

               като има предвид, че:

               (1)На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики. Стратегията е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

               (2)На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта. Заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“, с които държавите членки бяха приканени да се съобразят при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

               (3)На 8 юли 2014 г. Съветът прие препоръка относно националната програма за реформи на Литва за 2014 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Литва за 2014 г.

               (4)На 28 ноември 2014 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа
                  4
               , с което постави началото на европейския семестър за 2015 г. за координация на икономическите политики. На същия ден въз основа на Регламент (ЕС) № 1176/2011 Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение
                  5
               , в който не беше посочено, че Литва е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

               (5)На 18 декември 2014 г. Европейският съвет одобри приоритетите за стимулиране на инвестициите, ускоряване на структурните реформи и продължаване на фискалната консолидация, благоприятстваща растежа.

               (6)На 26 февруари 2015 г. Комисията публикува своя доклад от 2015 г. за за Литва
                  6
               . В доклада се оценява напредъка на Литва в изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, приети на 8 юли 2014 г.

               (7)На 13 април 2015 г. Литва представи своята национална програма за реформи за 2015 г., а на 30 април 2015 г. — своята програма за стабилност за 2015 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

               (8)Спрямо Литва понастоящем се прилагат предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. В своята програма за стабилност Литва поиска прилагането на клаузата за пенсионната реформа. Литва изчислява бюджетните разходи за пенсионната реформа на 0,1 % от БВП през 2016 г. След потвърждение от Евростат, че пенсионната реформа отговаря на необходимите условия, и като се има предвид, че се запазва достатъчен предпазен марж по отношение на референтната стойност на дефицита, Съветът е на мнение, че Литва би могла да се възползва през 2016 г. от исканото временно отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел. В своята програма за стабилност за 2015 г. правителството планира да постигне номинален дефицит от 1,2 % от БВП през 2015 г. и да го превърне в излишък от 0,7 % от БВП до 2018 г. Правителството възнамерява да спази средносрочната бюджетна цел — структурен дефицит от 1 % от БВП — през периода на програмата. Според програмата за стабилност съотношението на дълга към БВП се очаква да се увеличи до 42,2 % през 2015 г. и да спадне до 33,7 % през 2018 г. Макроикономическият сценарий, който е в основата на тези бюджетни прогнози на програмата, е реалистичен. Въпреки това мерките за подпомагане на планираните цели за равнището на дефицита от 2016 г. нататък не са описани достатъчно подробно. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г. съществува риск от известно отклонение от изискваната корекция за постигане на средносрочната цел през 2015 г., тъй като нарастването на нетните разходи е с 0,3 % от БВП над референтния показател. За периода 2015—2016 г. структурното салдо и нарастването на разходите значително се отклоняват от плана за корекции, което показва риск от значително отклонение през 2016 г. Поради това ще са необходими допълнителни мерки и през двете години. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и вземайки предвид прогнозата на Комисията от пролетта на 2015 г., Съветът е на мнение, че съществува риск Литва да не спази разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. Освен това, въпреки постигнатия в последно време напредък, текущата бюджетна рамка следва допълнително да се подобри, като се подсили нейният обвързващ характер и се постигне пълно съответствие с фискалните разпоредби на ЕС. Данъчните приходи на Литва зависят до голяма степен от непреките данъци и данъчното облагане на труда, докато приходите от облагането в областта на околната среда и данъка върху богатството са много ниски. Литва продължава да среща предизвикателства по отношение на спазването на данъчното законодателство, по-специално по отношение на ДДС.

               (9)Литва е изправена пред значителен спад на населението в работна възраст, предизвикано от демографски промени, миграция и неефективност на системата на здравеопазването. Постоянно ниската степен на участие в ученето през целия живот не е благоприятна за укрепване на човешкия капитал, подобряване на пригодността за заетост и повишаване на производителността. Процентът на учениците със слаби постижения по основните умения е над средния, което сочи необходимостта от модернизиране на обучението на учителите и насърчаване на непрекъснатото професионално развитие. Образованието и обучението не винаги са съобразени с пазара на труда. Нисък е процентът ученици, които следват професионални програми за образование и обучение по време на средното образование. Литва предприема действия за подобряване и разширяване на стажовете и обучението в процеса на работа, но броят и качеството на тези програми все още са недостатъчни. Броят на болничните легла на глава от населението остава висок в сравнение с останалите държави от ЕС, което подсказва, че може да съществуват дисбаланси в предоставянето на здравно обслужване. В същото време общият размер на публичните инвестиции в здравния сектор продължава да бъде нисък. Отчетената висока честота на неофициалните плащания за здравни услуги, заедно с опасения за корупция в процедурите за възлагане на обществени поръчки за медицински стоки, показват необходимостта да се подобри управлението на системата на здравеопазването.

               (10)Мерките за пенсионна реформа, които са били приети, не са достатъчни за решаване на проблема на средносрочната устойчивост на пенсионната система. Законоустановената пенсионна възраст се увеличава постепенно през периода до 2026 г., но пенсионната система не отчита показателите на очакваната продължителност на живота. Освен това правилата за индексация на пенсиите са неясни. Слабото участие в доброволни спестовни пенсионни схеми и липсата на професионални пенсионни схеми създават рискове за адекватността на пенсиите в бъдеще. Правителството възнамерява да въведе цялостна реформа на пенсионната система като част от по-широк „нов социален модел“. Тази стратегия обаче все още не е финализирана и приета и трябва първо да бъде проведена консултация със социалните партньори. Литва въведе финансови мерки за подпомагане на възрастните хора и финансови стимули за наемане на работа на по-възрастните работници. Цялостна стратегия за активен живот на възрастните хора обаче все още липсва.

               (11)Над 30 % от населението на Литва е изложено на риск от бедност. Реформата на паричното социално подпомагане, в съчетание с ефекта от подобрената икономическа ситуация, доведе до значително намаляване на разходите и на броя на получаващите социално подпомагане. Въпреки това активните мерки на пазара на труда и другите услуги за подпомагане на бенефициерите все още са ограничени.

               (12)Литва постигна значителен напредък в реформирането на държавните предприятия и прие законодателство, за да гарантира дълготрайния ефект на реформите. Правителството приключи процеса на разграничаване на търговските и нетърговските дейности, които вече се оповестяват в годишни доклади. От останалите държавни дружества се изисква да назначат независими членове на управителния съвет до края на септември 2015 г.

               (13)В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Литва и го публикува в доклада за страната за 2015 г. Тя също оцени програмата за стабилност и националната програма за реформи, както и последващите действия по препоръките, отправени към Литва през предходните години. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Литва, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу.

               (14)С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност на Литва и неговото мнение
                  7
                е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

               (15)В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на този анализ Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото. Литва следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

               ПРЕПОРЪЧВА на Литва да предприеме следните действия през периода 2015—2016 г.:

               1.Да избегне отклонение от средносрочната цел през 2015 г. и да гарантира, че отклонението през 2016 г. се ограничава до надбавката, свързана с реформата на пенсионната система. Да разшири данъчната основа и да подобри спазването на данъчното законодателство.

               2.Да преодолее предизвикателството на намаляването на населението в трудоспособна възраст чрез подобряване на адекватността на образованието спрямо пазара на труда, увеличаване на резултатите в областта на основните умения и подобряване на системата на здравеопазването; Да намали високата данъчна тежест за лицата с ниски доходи, като измести данъчната тежест към други източници, които са по-малко вредни за растежа.

               3.Да приеме цялостна реформа на пенсионната система, която да отговаря и на предизвикателството на адекватността на пенсиите. Да подобри обхвата и размера на обезщетенията за безработица и паричното социално подпомагане и да подобри пригодността за заетост на лицата, които търсят работа.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 264.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 34 final.

                     (7)
                  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета.